SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA U OSIJEKU POLJOPRIVREDNI FAKULTET U OSIJEKU Ivona Gregurić, student Sveučilišni diplomski: Bilinogojstvo Smjer:
|
|
- Тоне Стојановски
- пре 5 година
- Прикази:
Транскрипт
1 SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA U OSIJEKU POLJOPRIVREDNI FAKULTET U OSIJEKU Ivona Gregurić, student Sveučilišni diplomski: Bilinogojstvo Smjer: Biljna proizvodnja PROIZVODNJA KRMIVA ZA POTREBE OPG-A CVITKOVIĆ IZ STARIH PERKOVACA Diplomski rad POVJERENSTVO ZA OBRANU: Prof.dr.sc. Gordana Bukvić, predsjednik Doc.dr.sc. R Osijek, 2015
2 SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA U OSIJEKU POLJOPRIVREDNI FAKULTET U OSIJEKU Ivona Gregurić, student Sveučilišni diplomski: Bilinogojstvo Smjer: Biljna proizvodnja PROIZVODNJA KRMIVA ZA POTREBE OPG-A CVITKOVIĆ IZ STARIH PERKOVACA Diplomski rad POVJERENSTVO ZA OBRANU: Prof.dr.sc. Gordana Bukvić, predsjednik Doc.dr.sc. Ranko Gantner, mentor Prof.dr.sc. Zvonimir Stainer, član Osijek,
3 SADRŽAJ 1. UVOD Cilj istraživanja PREGLED LITERATURE Hranidbene potrebe goveda prema kategorijama Hranidba krava u proizvodnom ciklusu Način sastavljanja obroka za muzne krave Prinosi krmiva u uvjetima istočne Hrvatske MATERIJAL I METODE REZULTATI ISTRAŽIVANJA Položaj i resursi istraživanog gospodarstva Položaj i klima Zemljišni resursi Staje Skladišni resursi Goveda i pasminski sastav Simentalska pasmina Ljudi Proizvodni rezultati mliječnost Procjena hranidbenih potreba na razini cijele farme za godinu dana Sastavi dnevnog obroka za pojedine kategorije goveda na OPG- u Cvitković Suma ukupnih godišnjih potreba za krmivima Godišnje hranidbene potrebe teladi na OPG- u Cvitković Proizvodnja krmiva na OPG-u Cvitković Agrotehnika za navedene oranične usjeve Procjena godišnje proizvodnje goveđeg stajnjaka na istraživanom OPG-u Susretanje proizvodnje krmiva s godišnjim hranidbenim potrebama RASPRAVA 31 2
4 5.1. Prinos oraničnih kultura i livada Mogućnost unaprjeđenja proizvodnje krmiva za potrebe OPG- a ZAKLJUČAK POPIS LITERATURE SAŽETAK SUMMARY POPIS TABLICA POPIS GRAFOVA POPIS SLIKA 41 TEMELJNA DOKUMENTACIJSKA KARTICA.. 42 BASIC DOCUMENTATION CARD. 43 3
5 1. UVOD Govedarska proizvodnja u Republici Hrvatskoj temelj je razvoja ukupne stočarske proizvodnje u kojoj sudjeluje s oko 40%. Proizvodnja mlijeka kao najznačajniji dio govedarske proizvodnje, od strateškog je značaja za razvoj poljoprivrede Republike Hrvatske (Oplanić i sur., 2008.). Razvijenost govedarstva najčešće se iskazuje brojem krava i steonih junica, brojem krava po hektaru oranica, godišnjom proizvodnjom mlijeka po kravi, godišnjom proizvodnjom mesa po kravi (Kralik i sur., 2011.). Tijekom posljednjih desetak godina mliječni se sektor u Hrvatskoj značajno mijenjao. Jedan od glavnih razloga tome bila je prilagodba uvjetima, odnosno propisima koji su tijekom pregovora oko ulaska Hrvatske u EU morali biti usvojeni. Upravo zbog nužnosti prilagodbe, u proizvodnji i manjim dijelom u preradi mlijeka javljale su se poteškoće koje su u nekim slučajevima završavale prestankom poslovanja pojedinih subjekata. Međutim, u istom razdoblju dolazi i do unaprjeđivanja tehnološkog procesa proizvodnje kao i do povećanja kvalitete mlijeka. Kvaliteta mlijeka dostigla je standarde EU pa se hrvatski mliječni proizvodi mogu ponuditi i na tržište zemalja EU (Jakopović, 2012.). Ukupan broj krava u godini prema podacima iz Jedinstvenog registra goveda iznosio je krava, što predstavlja smanjenje broja krava za 5,5% u odnosu na g. Mliječne i kombinirane pasmine uključuju kravu, od čega je pod kontrolom mliječnosti bilo krava, odnosno 60.61% (HPA, 2013.). Za razliku od velikih specijaliziranih farmi čija je značajka intenzitet proizvodnje, mali proizvođači imaju šansu u proizvodnji mlijeka za preradu u tradicijske i druge mliječne proizvode s većom dodanom vrijednošću u odnosu na industrijske mliječne proizvode. Obiteljska gospodarstva jezgra su seoskog društva. Njihova mala stada brojna su i u ukupnosti predstavljaju značajan broj goveda koja pridonose uspostavljanju sklada i naseljenosti životinja u odnosu na zemljišne površine i održivost okoliša (Caput, 2012.) 1.1.Cilj istraživanja Cilj istraživanja je prikazati ustanovljeni (etablirani) sustav proizvodnje krmiva za hranidbu goveda na OPG-u Cvitković iz Starih Perkovaca. U radu će se prikazati kako proizvodnja krmiva susreće hranidbene potrebe goveda na istraživanom OPG-u te će se na temelju saznanja iz pregleda literature dati kritički osvrt i prijedlozi poboljšanja postojećega krmnog sustava u službi hranidbe goveda. 4
6 2. PREGLED LITERATURE 2.1. Hranidbene potrebe goveda prema kategorijama Općenito se drži da proizvodnja krmiva za goveda ima cilj zadovoljavanje hranidbenih potreba goveda (dr. R. Gantner, osobna komunikacija, neobjavljeni podaci) i to u skladu sa zadanim ciljevima govedarske proizvodnje (reprodukcija, prirast tjelesne mase i proizvodnja mlijeka). Zbog toga se smatra važnim dobro poznavati hranidbene potrebe goveda. Jedan od najvažnijih čimbenika u odražavanju zdravlja i proizvodne sposobnosti mliječnih krava je kvantitativno i kvalitativno dostatna hranidba krmivima besprijekorne higijenske kakvoće. Loša i nekvalitetna krma šteti zdravlju, proizvodnji mlijeka i proizvodima od mlijeka. Osnovicu za normalnu proizvodnju mlijeka čini ratarska proizvodnja koncentriranih i voluminoznih krmiva. Bez količinski kvalitetne dostatne i kvalitetne krme nema masovne proizvodnje mlijeka (Havranek i Rupić, 2003.). Hrana je čimbenik koji u najvećoj mjeri određuje produktivnost i ekonomičnost proizvodnje mlijeka. U okviru jednog stada krava, 25 % razlike u proizvodnji mlijeka između krava je 7 nasljednog karaktera (genetski potencijal), dok je preostalih 75 % razlika uvjetovano čimbenicima vanjske sredine, od kojih hranidba čini najveći dio. Krave trebaju uravnotežen obrok koji im daje energiju za održavanje svojih tjelesnih funkcija i za proizvodnju mlijeka. Glavna hrana mliječnih kava je paša koja je sastavljena od trava i leguminoza, što rastu na uređenom travnjaku. Leguminoze osiguravaju bjelančevine u obroku, a djeteline su glavne leguminoze u paši. Katkada krave ne mogu dobiti dovoljno energije samo ispašom. Farmeri daju kravama zrnatu krmu, bogatu energijom. U zimskom periodu, umjesto pašom, goveda hranimo spremljenom krmom: sijenom, silažom, sjenažom i krepkim krmivima, po potrebi (Caput, 2002.). U proizvodnji mlijeka osobito je važan kemijski sastav krmiva i njegova higijenska kakvoća. Svi otrovi koji štete zdravlju krava, a potječu iz obroka, umanjuju količinu, ali i kakvoću mlijeka (Havranek, Rupić, 2003.). Za normalan metabolizam, krave u obroku moraju dobivati vitamine i minerale, tzv. vitaminsko mineralne dodatke (VAM). Za sve mliječne krave, a posebno one visoko mliječne, obrok mora sadržavati dostatne količine ugljikohidrata, bjelančevina, masti, vitamina, minerala i sirovih vlakana. Krave u obroku moraju dobivati 20 % sirovih vlakana u obliku suhe voluminozne krme i druga kvalitetna voluminozna krmiva kako bi se očuvala fiziološka funkcija predželudaca, a time i sinteza mlijeka. Visoko mliječne krave trebaju dobivati obrok u kojem su izmiješana koncentrirana i voluminozna krmiva. Mliječnim kravama ne smije se davati hrana zagađena otpadnim vodama, različitim pesticidima, hrana koja uzrokuje probavne smetnje, krmiva i biljke koje mogu utjecati na miris i okus mlijeka, pokvarena hrana 5
7 te krmiva napadnuta nametnicima. Naši proizvođači mlijeka, hrane mliječne krave uglavnom obrokom koji sadrži voluminoznu i koncentriranu krmu odvojeno. Takvim načinom hranidbe, krave najprije moraju dobiti sijeno, a zatim koncentriranu krmu te na kraju i određenu količinu silaže. Kod hranidbe krava razlikujemo uzdržne i produktivne potrebe. Uzdržne potrebe osiguravaju hranu dovoljnu za preživljavanje, pri čemu nema proizvodnje mlijeka, krava ne gubi na težini, ali ni ne dobiva. Produktivne potrebe podrazumijevaju količinu hrane koja je potrebna za normalan rast i razvoj teleta i proizvodnju određene količine mlijeka, a kod mladih krava (do trećeg teljenja) i za njihov prirast. Također, krave moraju imati na raspolaganju dovoljnu količinu vode (oko 4 do 5 litara) za svaku litru mlijeka. Potrebe krava za vodom kreću se od 50 do 100 l dnevno, a kod visoko mliječnih krava i do 150 l. Zasušenim kravama potrebno je oko 40 l vode tijekom 24 8 sata. Prehladnu ili pretoplu vodu životinje manje piju. Potrebe za održavanje organizma direktno ovise o tjelesnoj masi, kako je prikazano u tablici 1. (FAO, Ishrana domaćih životinja, 2013.) Tablica 1.Megadžul (MJ) predstavlja jednu od jedinicu za energetsku vrijednost obroka. Jedan kg prosječnog livadskog sijena sadrži oko 4,3 MJ Tjelesna Neto energija Probavljivi Kalcij, g Fosfor,g NaCl ( sol ),g masa, g NEL, MJ proteini, g Produktivne potrebe zavise od nivoa proizvodnje, ali su one iste za svaki kg proizvedenog mlijeka bez obzira na visinu proizvodnje. Za kg mlijeka sa 3,7% masti potrebno je 3 MJ energije, 60 g probavljivog proteina, 2-3 g kalcija, 2 g fosfora i 2 g kuhinjske soli. Tako na primjer, ukupne potrebe krave tjelesne mase 600 kg, koja proizvodi 15 kg mlijeka iznose oko 80 MJ energije, 1230 g probavljivog proteina i oko 60 g soli. Prevedeno na praktične uvjete, ove potrebe bi se orijentaciono mogle zadovoljiti obrokom sastavljenim od kg kvalitetnog sijena i 2-3 kg koncentrata. Jasno je da su ukupne potrebe za dvije krave iste tjelesne mase, a različite proizvodnje, veće u one koja proizvodi veću količinu mlijeka. Međutim, prosječan utrošak ukupnih hranljivih tvari po 1 kg mlijeka bit će veći u krave manje mliječnosti, zato što se dio obroka za održavanje raspoređuje na manju količinu proizvedenog 6
8 mlijeka. To se može prikazati i na primjeru iz tablice 2. (FAO, Ishrana domaćih životinja,2013. ) Tablica 2. Prosječan utrošak hranjivih tvari Proizvodnja mlijeka, kg 10 Potrebe MJ Utrošak energije po kg Uzdržne + proizvodne = ukupno mlijeka, MJ , , 33 4,75 4,40 4, 0 Iz tablice se vidi da su energetske potrebe za održavanje krave tjelesne mase od 600 kg veoma visoke i da odgovaraju potrebama za proizvodnju oko 11 kg mlijeka. Također je jasno vidljivo kako sa povećanjem dnevne proizvodnje od 10 do 35 kg mlijeka utrošak energije po kg mlijeka opadaju sa 6,5 na 4 MJ. Obrok se sastavlja kombiniranjem odabranih hranjiva, koja su najpogodnija za ishranu određene vrste i kategorije životinja, uzimajući u obzir njihovu hranljivu vrijednost, odnosno sadržaj hranljivih materija, kao i trenutnu cijenu. Pravilno izbalansiran obrok sadrži sve potrebne hranljive tvari i u takvim međusobnim količinskim odnosima da se optimalno zadovoljavaju potrebe životinja, uz istovremeno minimalnu cijenu obroka. Obroci koji se koriste u ishrani goveda treba da budu: količinski dovoljni, dobro izbalansirani, ukusni, raznovrsni, ekonomični, jednostavni za rukovanje, da ne sadrže toksične ili štetne tvari i da u potpunosti odgovaraju potrebama i fiziološkom stanju životinja. U praksi je raširen postupak da se obrok za krave podijeli na dva dijela: osnovni i dopunski. Osnovni obrok za krave muzare se sastavlja prema potrebama za minimalnu proizvodnju životinja prosječne tjelesne mase na jednoj farmi. Na taj način osnovni obrok zadovoljava potrebe onih grla koja proizvode najmanje mlijeka. Grla čija je proizvodnja mlijeka veća, podmiruju svoje potrebe za proizvodnju jednim dijelom iz osnovnog obroka a drugim dijelom iz dopunskog obroka. Osnovni obrok je iste količine za sva grla, dok se dopunski obrok normira prema proizvodnji. Osnovni dio obroka sastoji se pretežno od 7
9 voluminozne hrane dok se dopunski obrok sastavlja kao smjesa koncentrata čiji 1 kg zadovoljava potrebe za proizvodnju 2-3 kg mlijeka. U ( tablici 3. Ishrana domaćih životinja, FAO ) naveden je primjer osnovnog obroka koji zadovoljava potrebe za proizvodnju 15 kg mlijeka sa 4 % mliječne masti: Tablica 3. Primjer osnovnog obroka za proizvodnju 15 kg mlijeka Hranjivo Količina, kg Silaža kukuruza 20 Sijeno lucerne 4,5 Zrno kukuruza 2,7 Zrno ječma 1,00 Suncokretova sačma 0,35 Stočna sol 0,06 Monoamonijak - fostat 0,025 Vitaminsko mineralni premiks 0,130 Grla koja daju više od 15 kg mlijeka dobivaju proizvodni dodatak na bazi koncentrata, koji sadrži 12, 15 ili 18% proteina. Treba imati u vidu da 1 kg koncentrata sa 12% proteina osigurava proizvodnju od 2 kg mlijeka sa 4% mliječne masti, 1 kg koncentrata sa 15% proteina osigurava proizvodnju od 2,5 kg mlijeka sa 4% mliječne masti i 1 kg koncentrata sa 18% proteina osigurava proizvodnju od 3 kg mlijeka sa 4% mliječne masti Hranidba krava u proizvodnom ciklusu Proizvodni ciklus krave se može podijeliti na nekoliko faza (Anonymou, 2012.): 1. početak laktacije (0-70 dana), 2. vrhunac konzumiranja suhe tvari obroka ( dana), 3. period od sredine do kraja laktacije ( dana) i 4. period zasušenja (45-60 dana pred teljenje). Početak laktacije ( 0 70 dana ) Ovaj ciklus započinje trenutkom telenja i traje narednih 10 tjedana laktacije. To je razdoblje u kojem se očekuje maksimalna proizvodnja mlijeka. Ovo je ujedno i najkritičnije razdoblje u hranidbi krava te je kravi potrebno ponuditi najkvalitetnije sijeno i silažu, a količinu 8
10 koncentrata dnevno povećati za 0,5 kg, tako da se dostigne dnevna potrošnja koncentrata od 5 do 8 kg na kraju drugog tjedna. U ovom ciklusu krava proizvodi više mlijeka nego što konzumira ponuđene hrane, uslijed čega dolazi do mobilizacije tjelesnih rezervi, odnosno do mršavljenja krava. Vrlo je važno u ovom ciklusu postići što veću mliječnost, kako bi se razvio proizvodni kapacitet krave za narednu laktaciju, te kako bi u ovoj laktaciji krava dala maksimalnu količinu mlijeka. Manja proizvodnja mlijeka u vrhu laktacijske krivulje za 1 litru znači litara mlijeka manje u laktaciji. Praktično, voluminozna krma ( sijeno, silaža i sjenaža ) daju se po volji dok se količina od 18 do 20 % proteinskog koncentrata daje do željene količine, ali ne više od 60 % ST u obroku. Kada dnevna proizvodnja mlijeka dostigne vrhunac, potrebno je zadržati isti način hranidbe sve dok mliječnost ne počne postupno opadati. Sredina laktacije ( dana poslije teljenja). U ovoj fazi laktacije mliječnost počinje opadati, tako da treba smanjivati količinu koncentrata. Kada primijetimo da dnevna količina mlijeka počinje padati, potrebno je zadržati isti način hranidbe kao i na vrhuncu laktacije narednih 10 dana, te nakon tog razdoblja postupno smanjivati količinu koncentrata shodno opadanju dnevne proizvodnje mlijeka. U cilju ekonomičnosti proizvodnje mlijeka, u hranidbu se uključuje koncentrat sa 16% proteina. Kraj laktacije ( dana poslije teljenja) Organizacija hranidbe u ovom razdoblju je najjednostavnija, jer su krave bređe, konzumiranje hranjivih tvari obično prelazi njihove potrebe ( dolazi do obnavljanja tjelesne mase izgubljene u 1. fazi), a proizvodnja mlijeka opada. U tijeku ove faze dolazi do smanjenja hranidbenih troškova, povećanjem voluminoznih krmiva u obroku. Proizvodnja mlijeka treba padati postupno, tako da u toku jednog mjeseca iznosi 8 do 10%. Veoma je važno spriječiti suvišno debljanje krava. 9
11 Slika 1. ( Laktacijska krivulja ) Suhostaj (45-60 dana pred teljenje ) Razdoblje zasušenja krava nužno je za njihovu pripremu za sljedeću laktaciju. Najpovoljnija dužina ovog razdoblja je dana. Kraće vrijeme je nedovoljno za odmor mliječne žlijezde i uzrokuje smanjenu proizvodnju mlijeka u narednoj laktaciji. Ovo razdoblje se može podijeliti u dvije faze: u prvih 40 dana obroci za zasušene krave trebaju osigurati hranjive tvari za održavanje tjelesne mase i porast ploda, odnosno krave je potrebno hraniti kao da daju 10 litara mlijeka dnevno. Posljednjih 20 dana bređosti u obrok treba uključiti sva krmiva koja će krava dobiti nakon telenja, samo treba korigirati njihove količine. Dnevna količina koncentrata u ovom razdoblju treba iznositi 2,8 3,5 kg. 10
12 2.3. Način sastavljanja obroka za muzne krave Količina obroka je zadana zapremninom i funkcijom probavnih organa, a isto tako ovisi o kvaliteti hrane koja je namijenjena životinji. Prilikom sastavljanja obroka njegova količina se mjeri i izražava količinom suhe tvari ST na 100 kg tjelesne mase. Suha tvar predstavlja masu nekog krmiva bez udjela vode ( Anonymous, Hranidba goveda, Gospodarski list): Prosječna količina ST ( u kg ) u 1 kg krmiva s prirodnom vlagom: - suha voluminozna krmiva od 0,8 0,85 kg, - stočna repa rezanac 0,22 0,28 kg, - silaža od 0,20 0,40 kg, - uljane sačme 0,90 kg, - zelena voluminozna krmiva 0,15 kg, - koncentrati 0,87 kg Prinosi krmiva u uvjetima istočne Hrvatske Očekivani godišnji prinosi livadnog sijena kreću se u vrlo širokom rasponu ovisno o plodnosti tla, povoljnosti klime i primijenjene agrotehnike. Tako su prema DZS (2003.) prosječni prinosi sijena prirodnih livada u RH između 1 i 1,7 t/ha, dok su prema DZS (2007.) prosječni prinosi korištenih livada između 2,7 i 3,5 t/ha. Godišnji prinosi sijena gnojenih travnjaka mogu biti znatno veći, tako da već u prvom porastu (koji daje oko 50% godišnjeg prinosa) na slavonskom nizinskom travnjaku daju između 1,8 i 4,6 t/ha. (Stjepanović i sur., 2001.). Očekivani prinosi sijena crvene djeteline i lucerne na području panonske Hrvatske su veći u odnosu na travnjake i kreću se za crvenu djetelinu između 5,7 i 7,8 t/ha, a za lucernu između 6,3 i 8,8 t/ha (DZS, 2009.). Prinosi sijena lucerne mogu biti i mnogo veći, jer lucerna u istočnoj Hrvatskoj daje godišnji prinos suhe tvari nadzemne mase kod proljetne sjetve oko 9,5 t/ha, dok u drugoj godini nakon sjetve daje 12 do 14,5 t/ha (Bukvić, 1997.), pa čak i između 18 i 21 t/ha (Tucak i sur., 2012.). Očekivani prinosi zrna žitarica u panonskoj Hrvatskoj su kako slijedi: ječam 3,4 do 4,6 t/ha, zob 2,0 do 3,4 t/ha i kukuruz 4,8 do 8,1 t/ha (DZS, 2009.). U regiji Panonska Hrvatska očekivani prinosi silaže kukuruza su 30,5 do 38,7 t/ha (DZS, 2009.). Ipak, svi navedeni prinosi na plodnom tlu i kod dobroga gospodara mogu biti i mnogo veći od citiranih prosjeka za panonsku regiju Republike Hrvatske (dr. Ranko Gantner, osobna komunikacija). 11
13 3. MATERIJAL I METODE Terensko istraživanje provedeno je putem višekratnih izlazaka na proizvodne površine istraživanog gospodarstva, ekonomska dvorišta, proizvodne objekte (staje) i skladišta, uvidom u poslovne knjige, te putem metode intervjua s nositeljem gospodarstva i djelatnicima na gospodarstvu. Za potrebe rasprave proučena je stručna literatura o proizvodnji i korištenju krme za goveda. Svi prikupljeni podaci podvrgnuti su analizi i sintezi te su kao takvi strukturirano prikazani u ovom radu. Zaključci su doneseni metodama indukcije i dedukcije. 12
14 4. REZULTATI 4.1. Položaj i resursi istraživanog gospodarstva Položaj i klima Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Cvitković smješteno je u Starim Perkovcima, Brodsko- posavska županija. To je područje umjerene kontinentalne klime, polusušnog tipa.. To je područje umjerene kontinentalne klime gdje su promjene vremena česte i intenzivne. Osnovne osobine ovog tipa klime su srednje mjesečne temperature više od 10 C tijekom više od 4 mjeseca godišnje, srednje temperature najtoplijeg mjeseca ispod 22 C, te srednje temperature najhladnijeg mjeseca između -3 C i +18 C, te prosječna godišnja količina oborina od mm. Vrlo učestale su godine za velikim klimatskim aberacijama poput sušnih godina ili vlažnih i poplavnih godina Zemljišni resursi OPG Cvitković iz Starih Perkovaca ( u daljnjem tekstu OPG ) proizvodi krmu za farmu na vlastitom poljoprivrednom zemljištu ( 26 ha ). Cjelokupna proizvodnja obavlja se na oranicama, OPG nema raspoloživih pašnjaka niti trajnih travnjaka. Od ratarskih kultura uzgaja se: kukuruz, ječam, zob, tritikale a od krmnih kultura lucerna. Na OPG-u nije vršena analiza tla te nisu poznati parametri o plodnosti tla Staje Na OPG- u Cvitković goveda se u stajama drže pojedinačno na vezu ( Slika 2. ) a tokom dana borave na ispustu ( Slika 3. ) Vezani sustav držanja karakterizira mogućnost individualne kontrole i hranidbe krava čime se, u odnosu na slobodni način držanja u kojem hranidba nije kompjuterizirana, povećava proizvodnja mlijeka i iskoristivost hrane. Mužnja se obavlja na mjestu boravka u muzne kante ili u mljekovodni sustav. Kretanje krava vrlo je ograničeno, slabije je uočavanje estrusa i slabiji su rezultati oplodnje krava. Ovakav sustav onemogućava pravilnu higijenu i optimalan smještaj krava. Veća je učestalost ozljede vimena, nogu te izvala rodnice i maternice, dok je vijek iskorištavanja kraći u odnosu na slobodno držanje. Zbog nemogućnosti mehanizacije hranidbe koncentratom te zbog složenijeg manipuliranja stajskim gnojem niža je produktivnost rad ( Kralik i sur., ) 13
15 . Slika 2. Krava na vezu ( Foto: I. Gregurić ) Slika 3. Krave na ispustu ( Foto: I. Gregurić ) Skladišni resursi Većina poljoprivrednih proizvoda koja se tijekom godine proizvede na OPG-u skladišti se na imanju. Obrani kukuruz koji se uzgoji tijekom godine bere se u klipu i odmah nakon berbe sprema u koševe i na tavane (Slika 3). Tu se odvija prirodni proces sušenja zbog prisutnosti vjetra. Ubrani kukuruz se dovozi s njive u dvorište pri čemu se po potrebi očisti od šuške (komušine) i nakon toga pomoću elevatora prebacuje u koševe i na tavan gdje ostaje dok se osuši. Poslije sušenja kukuruz se pomoću traktorske krunjače runi i sprema u vreće na suho i zaštićeno mjesto. Runi se dio po dio od ukupne količine kukuruza jer je tako praktičnije zbog prisutnosti glodavaca koji uništavaju vreće i hrane se zrnom. Osim skladištenja kukuruza, na OPG-u se skladište i ostale kulture proizvedene na gospodarstvu. Rolo bale se spremaju u prostoriju pokraj štale (Slika 4). Godišnje se spremi prosječno oko 900 bala težine 12 kg Koncentrirano krmivo (zrno kukuruza, zrno zobi,zrno ječma,tritikala, sojina sačma i pogača, suncokretova sačma i pogača) smješteno je u plastičnom vertikalnom silosu (Slika 5.) s izuzimanjem odozdo. 14
16 . Slika 4. Kukuruz u košu ( Foto: I. Gregurić ) Slika 5. Rolo bale ( Foto: I. Gregurić ) Slika 6. Vertikalni silos ( Foto: I. Gregurić ) 15
17 Goveda i pasminski sastav Gospodarstvo posjeduje stado od 27 muznih krava simentalske pasmine, prosječne težine kg ( Slika 7.). Deset junica u dobi od mjeseca starosti prosječne težine kg te 4 teleta u starosti do šest mjeseci a prosječne težine kg ( Slika 8 ). Žensku telad ostavljaju za remont stada a mušku telad prodaju u starosti od 15 dana. Slika 7. Krava simentalske pasmine ( Foto: I. Gregurić ) Slika 8. Sisajuća telad ( Foto: I. Gregurić ) 16
18 Simentalska pasmina Simentalska pasmina goveda jedna je od najpoznatijih kombiniranih pasmina na svijetu s dvostrukom namjenom: za proizvodnju mlijeka i za proizvodnju mesa. Podrijetlo pasmine je Švicarska, a po zastupljenosti je u Hrvatskoj dominantna s oko 70% (Domaćinović i sur., 2008.). Genetski potencijal današnje simentalske pasmine je preko kg mlijeka, s 4,0 % mliječne masti i 3,7 % bjelančevina. Međutim, taj je proizvodni potencijal kod proizvođača mlijeka vrlo rijetko iskorišten. Razlozi niže proizvodnje najčešće su neodgovarajuća hranidba te neprovođenja pojedinih tehnoloških faza. Prema pasminskoj strukturi krava (Grafikon 1.), simentalska pasmina je zastupljena sa krava (64,66 %), holstein sa krava (25,11 %), smeđa sa kravom (3,03 %), križanci sa kravom (4,10 %), a ostale pasmine (crveno švedsko, blonde d' aquitaine, škotsko visinsko govedo, hereford, limousin, angus, charolais, ambrac, istarsko govedo, slavonsko-srijemski podolac i buša) s krava ili 3,10 % (HPA,2013.). Grafikon 1: Pasminska struktura krava (HPA, 2013.) 17
19 Ljudi Na OPG- u Cvitković potrebe za ljudskom radnom snagom podmiruju se radom nositelja OPG-a, gospodina Ivo Cvitković s članovima obitelji: suprugom i dvoje djece. Potrebe za ljudskim radom su tolike da obitelj vrlo teško uspijeva opslužiti sve što proces proizvodnje mlijeka i teladi zahtijeva. Navedeni djelatnici na farmi rade svaki dan u godini, od ranoga jutra do kasne večeri. Ključni događaji poput mužnje, hranidbe, njege, čišćenja i održavanja pravilno su raspoređeni tijekom godine, ratarska proizvodnja krme i njeno skladištenje obimni poslovi sezonskog karaktera s relativno lako predvidivim špicama aktivnosti, a teljenja i liječenja goveda teško se mogu predvidjeti pa je obitelj stalno na nekoj vrsti opreza. Obitelj smatra da se uspjeh u nošenju s ovako obimnim i složenim poslovnim poduhvatom može zahvaliti velikom i dugotrajnom govedarskim iskustvom starijih članova obitelji i sadašnjom požrtvovnošću za održavanje ovoga posla Proizvodni rezultati - mliječnost Kravlje mlijeko je prirodni proizvod zdravog kravljeg vimena. U kemijskom pogledu mlijeko možemo definirati kao kompleksnu smjesu masti, bjelančevina, ugljikohidrata, minerala, vitamina i drugih sastojaka (Havranek, Rupić, 2003.). Tablica 4. Prosječni kemijski sastav kravljeg mlijeka ( Havranek,Rupić, ) Prosječni kemijski sastav kravljeg mlijeka Voda 87,4% Suha tvar 12,6% Mliječna mast sastojak je mlijeka i jedan je od čimbenika o kojem ovisi kakvoća mlijeka i prodajna cijena mlijeka. Od ukupne suhe tvari u mlijeku 30 % je mliječna mast koja ima najveću energetsku vrijednosat u mlijeku (97-98 %). Mliječna mast je vrlo varijabilan sastojak mlijeka. Od svih sastojaka mlijeka najstabilnija je laktoza (Uremović, 2004.). Na sadržaj mliječne masti utječe više čimbenika: hranidba krava, zdravlje, starost i kondicija krava, vanjska temperatura, stadij laktacije, razmak između mužnji, trajanje mužnje i broj mužnji, nasljedna osnova. Na istraživanom OPG- u mliječna mast se kreće u rasponu od 3,80 4,30 %. 18
20 OPG Cvitković sadrži dva rashladna bazena za mlijeko (tzv. laktofrizi) tipa RBH, kapaciteta 200 l i 1600 l (Slika 9.). Laktofrizi su proizvedeni od nehrđajućeg čelika s ekološkom poliuretanskom termo-izolacijom te su prilagođeni za rad na vrlo visokim ambijentalnim temperaturama. Slika 9. Laktofrizi ( Foto: I. Gregurić ) 19
21 4.2. Procjena hranidbenih potreba na razini cijele farme za godinu dana Hranidba goveda na OPG- u Cvitković izdiferencirana je prema kategorijama goveda koje se drže na farmi. Ukupne godišnje potrebe za krmivima zbroj su pojedinačnih dnevnih potreba različitih kategorija goveda tijekom godine dana. U slijedećem podpoglavlju prikazani su sastavi obroka za pojedine kategorije na OPG- u i očekivani broj dana koje prosječno grlo provede u određenoj proizvodnoj kategoriji Sastavi dnevnog obroka za pojedine kategorije goveda na OPG- u Cvitković Sastav obroka za muzne krave Silaža kukuruza Sijeno Koncentrat (18 % bjelančevina) 30 kg/grlu/dan 5 kg/grlu/dan 8-10 kg/grlu/dan. Bez obzira u kojoj fazi laktacije se krave nalaze na OPG-u Cvitković sastav dnevnog obroka se ne mijenja osim u suhostaju kada dobivaju manje koncentrata te ne razlikuje zimski i ljetni obrok. Krave u suhostaju dobivaju 8 kg koncentrata na dan po grlu, a tijekom laktacije 10 kg koncentrata na dan po grlu. Sastav dnevnog obroka za junice u dobi od mj. starosti prosječne težine kg Silaža kukuruza Sijeno Smjesa ( kukuruz, zob, tritikale,ječam ) 10 kg/grlu/dan 3 kg/grlu 3 kg/grlu/dan. 20
22 Hranidba teladi Na OPG-u tele nakon teljenja obrišu suhom krpom ili slamom i odvoje u poseban boks da se odmori. Dva do tri sata nakon teljenja teletu daju kolostrum (prvo majčinsko mlijeko), u količini od oko 1 litre, i to iz kante, nakon što je kolostrum bio pomužen. Na OPG- u smatraju da bi vjerojatno došlo do probavnih problema teleta kada bi tele samo posisalo kolostrum od majke. U toku prva dva do tri dana nakon teljenja tele se napaja 3 do 5 puta dnevno majčinskim mlijekom u količini od oko 1 litre po obroku. Nakon trećeg dana tele se napaja 2 puta dnevno sa 2,5 do 3 litre majčinskog mlijeka po obroku. Nakon šestog ili sedmog dana od teljenja tele dobiva mlijeko koje više nije od njegove majke, već iz miješanog mlijeka svih krava u mužnji. Nakon 4 tjedna starosti uvode mliječnu zamjenicu u količini 4 l/teletu/dan dva puta dnevno. Od 5 tjedna starosti dodaju koncentrat u količini od 2 kg/teletu/dan. Oko 10 tjedna prelaze na krutu hranu. Kvalitetno sijeno po volji Suma ukupnih godišnjih potreba za krmivima Suma ukupnih godišnjih potreba za krmivima dobivena je množenjem mase pojedinih krmiva u dnevnim obrocima s brojem grla (n=27) koje primaju odgovarajući obrok i brojem dana hranidbe takvim obrokom tijekom godine dana. Takva suma uvećana je za očekivane gubitke krmiva tijekom transporta, skladištenja i manipulacije. Očekivani gubici se sumarno procjenjuju na oko 20 % od proizvedene silaže kukuruza, koja je i krmivo na kojem se pojavljuju najveći gubici jer često podliježe kvarenju, vjerojatno najvećim dijelom u aerobnim procesima nakon otvaranja silosa i izuzimanja silaže. Mogući su i znatni gubici kvalitete silaže kukuruza uslijed lošijeg tijeka fermentacije pri konzerviranju, a koji mogu biti rezultat neprikladnog sadržaja suhe tvari u biljci kukuruza tijekom postupka siliranja ili nedovoljnog sabijanja gaženjem i nesavršenim pokrivanjem horizontalnog silosa (Stjepanović i sur., 2002.). Gubici na ostalim krmivima poput sijena i koncentrata su znatno manji i kreću se između 1 i 5 %. Potrebe za pitkom vodom, iako voda nije krmivo, su važne za sagledavanje cjelokupnog sustava farme, jer su vrlo velike: između 50 i 100 l/grlu/dan, ovisno o okolišnim uvjetima (temperatura zraka, ljeto/zima, prosječan sadržaj suhe tvari u dnevnom obroku i dr.). S obzirom da, teorijski, svaka muzna krava u godini dana prođe 60 dana zasušenosti, 70 dana rane laktacije, 70 dana sredine laktacije i 165 dana kraja laktacije, ukupne hranidbene potrebe za krmivima po kravi na razini godine dana postaju kako prikazuje Tablica 5. 21
23 Tablica 5. Godišnje hranidbene potrebe krava na OPG- u Cvitković, u t/god. Kategorija Potrebe za cijelo razdoblje ( kg/grlu ) suhostaj laktacija Ukupno Krmivo/ razdoblje 60 dana 305 dana 365 dana Silaža kukuruza t t Sijeno t t Koncentrat ( 18% bj.) t t 95,31 t 22
24 Tablica 6. Godišnje hranidbene potrebe junica na OPG- u Cvitković, u t/god Krmivo/ razdoblje 365 dana Silaža kukuruza t Sijeno t Koncentrat ( 18% bj.) t 4.4. Godišnje hranidbene potrebe teladi na OPG- u Cvitković Na OPG-u se godišnje oteli 20 do 25 teladi, od čega je polovica muških koji se isporučuju u starosti od 15 dana tako da ne utječu na godišnju bilancu potreba za krmivima. Ženska telad (10-13 godišnje) se othranjuje i ostavlja za remont stada. Telad se nakon 5 tjedana starosti prosječno hrani s 2 kg/dan/grlu startera za telad i sijenom po volji. Godišnja potreba za pojedinim krmiva po kravi iz Tablice 5. pomnožena s ukupnim brojem krava (n=27) daje teorijsku godišnju sumu potreba za krave kako slijedi: - Silaža kukuruza t - Sijeno t - Koncentrat 18 % bj. 95,31 t 23
25 Za uzgoj junica i krava prvotelki za potrebe remonta, na OPG- u Cvitković godišnje su potrebe za slijedećim krmivima : - Silaža kukuruza t - Sijeno t - Koncentrat 18% bj t Sumom godišnjih potreba za pojedinačnim krmivima po svim prisutnim kategorijama i uvećanjem za očekivane gubitke dobivaju se količine krmiva prikazane u Tablici 6. Tablica 7. Ukupne godišnje potrebe za krmivima na OPG-u Cvitković Krmivo Hranidbene potrebe Očekivani gubici Ukupne godišnje ( t/ god ) potrebe ( t/god ) Silaža kukuruza % 398,58 ( cijela biljka ) Sijeno lucerne 60,22 10 % 66,24 Koncentrat 18% bj. 106,26 5 % 111,57 Starter za telad %
26 4.5. Proizvodnja krmiva na OPG-u Cvitković Istraživanjem je ustanovljeno da OPG primjenjuje tipični oranični krmni sustav prilagođen za polusušne uvete umjerenoga klimatskog pojasa, u kojem među voluminoznim krmivima prevladavaju silaža kukuruza i sijeno lucerne. Višegodišnji prosjek površina pod pojedinim usjevima za proizvodnju krme na OPG-u prikazan je u Tablici 8., te odgovara i površinama korištenim u istraživanom razdoblju. Tablica 8. Prikaz površina pod usjevima za proizvodnju krme na OPG u Zasijana površina Očekivani prosječni Godišnja proizvodnja Usjev ( ha ) prinos i raspon ( t/ha) ( t/god. ) Kukuruz za silažu cijele biljke Lucerna za sijeno Ječam za zrno Zob za zrno Tritikale Glavninu obradivog zemljišta OPG koristi za proizvodnju silaže kukuruza što se može opravdati i činjenicom da je to krmivo koje je najnepraktičnije za nabaviti izvan farme. Proizvodnja lucerne za sijeno također zadovoljava godišnje potrebe OPG- a kao i žitarice za zrno. Među krmivima koja se nabavljaju kupovinom izvan farme jesu Starter za telad, sojina sačma, suncokretova pogača, kukuruzno stočno brašno te premikse (vitamine ). 25
27 Agrotehnika za navedene oranične usjeve Proizvodnja kukuruza Proizvodnja zrna kukuruza na OPG-u Cvitković provodi se na prosječno 10 ha, što je bio slučaj i u godini. Cjelokupna proizvodnja namijenjena je hranidbi goveda. Osnovna obrada tla provedena je jesenskim oranjem dubine cm. Oranjem se zaoravaju ostatci biljaka, odnosno predkultura ( ječam ). Nakon oranja, na tlu se ne radi ništa sve do proljeća kad počinje dopunska obrada tla. Pod dopunskom obradom tla podrazumijeva se usitnjavanje, miješanje i poravnavanje izoranoga tla u površinskom sloju kako bi se postigla sitna mrvičasta struktura, pogodna za sjetvu kukuruza. Dopunska obrada tla obavlja se lakom tanjuračom ili sjetvospremačem. Startna gnojidba s NPK 15:15:15 u dozi 400 kg/ha i 200 kg urea/ha te gnojidba sa stajnjakom oko 30 t/ha. Sjetva kukuruza odvija se sredinom travnja ako vrijeme nije hladno i kišovito. Sjetva se obavlja rasipačem mineralnih gnojiva na razmak redova 70 cm. U borbi protiv korova koriste se mehaničke i kemijske metode. Košnja zelene mase za silažu tijekom rujna, u voštanoj zriobi zrna, silokombajnom, siliranje u ekonomskom dvorištu, u horizontalnom silosu ( Slika 10.) Slika 10. Usjev kukuruza na OPG-u Cvitković ( Foto: I. Gregurić ) 26
28 Slika 11. Silaža kukuruza na OPG-u ( Foto: I. Gregurić ) Proizvodnja zobi ( ozima ) Avena Sativa Obrada tla za zob na OPG-u Cvitković započinje oranjem tla na dubinu od 25 cm. Oranjem se zaoravaju ostatci predkultura. Nakon oranja slijedi dopunska obrada tla (tanjurača, sjetvospremač). Sjetva se obavlja rasipačem mineralnih gnojiva. Prihrana početkom proljeća s 250 kg/ha NPK 15:15:15 i 110 kg/ha KAN-a. Žetva zobi obavlja se žitnim kombajnom u srpnju. 27
29 Proizvodnja ječma - Hordeum vulgare Osnovna obrada tla, oranje za ozimi ječam obavlja se 2 3 tjedna prije sjetve (ovisno o vremenu i pretkulturi) na dubinu oko 15 cm. Predsjetvena gnojidba : 250 kg/ha NPK te gnojidba u proljeće u tri prohoda sa 480 kg/ha KANA. Proizvodnja pšenoraži - Tritikale sp. Oranje se obavlja na cm dubine, a predsjetvenom pripremom tla treba stvoriti što idealnije uvjete za sjetvu. Sjetveni sloj treba biti orašasto mrvičaste strukture. Bez mineralnih gnojiva nema visokih i kvalitetnih prinosa. Optimalan rok sjetve je polovica listopada a dubina sjetve od 3-5 cm. Gnojidba u proljeće: 300 kg kg/kan. Žetva žitnim kombajnom u srpnju. Proizvodnja lucerne- Medicago sativa Sjetva lucerne na istraživanom OPG- u se obavlja sredinom rujna. Osnovna obrada tla se obavlja mjesec dana prije, sredinom kolovoza. Osnovna gnojidba: kg/ha te prihrana nakon svakog otkosa s 50 kg/ha KAN-a. Odmah nakon sjetve obavlja se valjanje a u mladom lucerištu se obavlja suzbijanje korova kako ne bi došlo do zagušivanja lucerne. Prvi otkos lucerne obavlja se u punoj cvatnji lucerne a drugi i ostali otkosi se kose u punom pupanju pa do početka cvatnje. Visina košnje se kreće od 4-6 cm. Lucernu treba kositi predvečer. Na OPG-u su ostvarena četiri otkosa. Koristi se u obliku sijena ( suši se na toplom zraku ). Košnja započinje u doba dana kada se rosa osuši, odnosno u našim predjelima oko 11 sati. Pokošena trava se ostavlja na livadi jedan do dva dana da se dobro prosuši, ovisno o vremenu. Osušeno sijeno se drugi ili treći dan skuplja u zbojeve, i to u jutarnjim satima dok je sijeno žilavije, ali nije mokro od rose, kako bi se smanjili gubici lista koji se smatra najhranjvijim dijelom biljke. Nakon što je sijeno skupljeno u zbojeve pristupa se baliranju. Sijeno se balira strojem za baliranje koji kompresira pokošenu travu i zatim ju omotava špagom. Nakon što je sijeno izbalirano odmah se utovaruje u prikolice i sklanja s livade. 28
30 Slika 12.Usjev lucerne na OPG- u ( Foto: I. Gregurić ) Slika 13. Sijeno lucerne ( Foto : I. Gregurić ) 29
31 Procjena godišnje proizvodnje goveđeg stajnjaka na istraživanom OPG-u Godišnja procjena proizvodnje stajnjaka je oko 70 t. Skupljeni stajnjak se skladišti u ograđeno gnojište i izvozi na proizvodne površine tijekom ljeta. Većina biljnih hraniva za potrebe usjeva podmiruje se recirkulacijom kroz stajski gnoj, što se smatra značajnim čimbenikom ekonomičnosti proizvodnje jer uvelike smanjuje troškove nabave gnojiva. Uglavnom se koristi za gnojidbu površina koje će u narodnoj sezoni biti zasijane kukuruzom kao najvećim potrošačem dušika. Za održavanje kvalitete stajnjaka, potrebno ga je dobro spremiti i čuvati, jer se stajnjak odvozi na parcele periodično, odnosno nakon skidanja usjeva. Stoga je važno zadržati njegovu kvalitetu, kako bi gubici kemijskih elemenata bili što manji Susretanje proizvodnje krmiva s godišnjim hranidbenim potrebama Istraživani OPG proizvodi krmiva u dovoljnoj količini za potrebama hranidbe vlastitih domaćih životinja (Tablica 9.). S obzirom na raspoložive resurse, OPG je sposoban proizvesti mnogo veću količinu krmiva od prikazanih potreba hranidbe muznih krava. Tablica 9. Susretanje hranidbenih potreba goveda na istraživanom OPG-u ostvarenom proizvodnjom krmiva Krmivo Potrebe za 2014.god ( t ) Proizvedeno god ( t ) Silaža kukuruza cijele 398, biljke Sijeno lucerne 66,24 70 Ukupna proizvodnja zrna za koncentrat 111,57 137,42 30
32 5. RASPRAVA 5.1. Prinosi oraničnih kultura Ostvareni prosječni prinosi oraničnih kultura mogu se smatrati natprosječnima za regiju Panonska Hrvatska (DZS, 2009.) ali u skladu s očekivanim prinosima dobroga gospodara na području istočne Hrvatske. Visoki ostvareni prinosi zrna kukuruza i silaže cijele biljke kukuruza mogu se zahvaliti i odgovarajućoj gnojidbi kojom je kroz stajnjak unešeno u tlo oko 150 kg/ha dušika, od čega se očekuje oko 75 kg/ha da mineralizacijom postane dostupno usjevu kukuruza tijekom 2014.g., a ostatak da se oslobađa u naredne dvije godine za slijedeće manje zahtjevne usjeve poput ozimih žitarica. Za isti usjev kukuruza je u 2014.g. startnom gnojidbom u tlo unešeno još 132 kg/ha dušika, što daje ukupnu godišnju sumu gnojidbe dušikom od oko 207 kg/ha, što je blizu optimalnih preporuka Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu (oko 200 kg/ha, Majdak i sur., 2010.). Zob je pognojena s ukupno 67 kg/ha N, što se može smatrati skromnom gnojidbom, međutim, ako se gnojidbi pribroje rezidualni efekt gnojidbe stajnjakom za predusjev (oko 45 kg/ha) i nepoznata prirodna ponuda tla, tada se ostvareni visoki prinos zobi može smatrati opravdanim. Usjev tritikalea je pognojen s ukupno 85 kg/ha dušika, što je manje od preporuka za pšenicu, ali je u skladu s poznatom upojnom moći tritikalea koji koristi teže pristupačna hraniva zahvaljujući jačem korjenovom sustavu i bujnijem porastu u odnosu na pšenicu. Ostvareni prinos zrna ječma od 5 t/ha (Tablica 8.) bio je zadovoljavajući (Hrgović, 2010.), a obzirom na obilnu N- gnojidbu (167 kg/ha N, Tablica 8.) mogao je biti i veći jer ( Hrgović, 2010.) za prinos zrna od 5 t/ha preporučuje 120 kg/ha N. Lucerna je u osnovnoj gnojidbi gnojena samo mineralnim NPK gnojivom, čime je dato 21 kg/ha N, 60 kg/ha P2O5 i 90 kg/ha K2O,, što je mnogo manje od planiranog iznošenja prinosom tijekom očekivanog četverogodišnjeg korištenja lucerišta. Ipak takva gnojidba se ne može smatrati skromnom niti nedostatnom jer je lucerna pretežito neovisna o N-gnojidbi zbog simbiotske fiksacije N iz atmosfere, te zbog iznimno duboko razvijenog korjenovog sustava (Stjepanović i sur., 2009.) kojim usvaja teže pristupačna biljna hraniva iz podoraničnih slojeva tla. Iako se lucerna često smatra usjevom neovisnim o N- gnojidbi, na istraživanom OPG-u je primijećeno da ponovni porast nakon košnje bude bujniji i brži ako se nakon košnje prihrani s 50 kg/ha KAN-a tako da je isto postalo redovita agrotehnička mjera na lucerištima. Ostvareni prinos sijena lucerne od 10 t/ha ( Tablica 8.) može se smatrati dobrim u odnosu na potencijale tla istočne Hrvatske. Potrebe za energijom i probavljivim proteinima najvećim dijelom se podmiruju iz silaže kukuruza cijele biljke koja 31
33 sadrži visoku koncentraciju energije u suhoj tvari koja se kreće oko 7 MJ NEL/kg. Silaža kukuruza služi kao zamjena za zelenu krmu tijekom cijele godine te se na taj način spremanja gubi najmanje hranjivih tvari iz sirovine. Na OPG- u Cvitković smatraju da je pripremanje silaže zahtjevan postupak te je potrebno iskustvo i znanje prilikom samog siliranja kako bi se izbjeglo kvarenje silaže i negativni učinci na organizam životinje. Budući da se na OPG-u dnevna količina silaže kreće oko 30 kg/grlu što predstavlja maksimum i veći sadržaj bjelančevina u mlijeku a kako ne bi došlo do metaboličkih problema uz kukuruznu silažu daje se i sijeno lucerne odlične kvalitete koje se odlikuje također visokim sadržajem bjelančevina. Na OPG- u košnju lucerne obavljaju kada biljke počinje cvasti kako bi proizveli dovoljnu količinu krme s velikim sadržajem probavljivih bjelančevina i vlakana. Sastav smjese koncentrata dodaje se kao dopuna osnovnom obroku koja uz zrno žitarica sadrži suncokretove pogače i sojinu sačmu koje sadrže mnogo aminokiselina i imaju visok postotak od oko 35% sirovih proteina, oko 18% vlakana te povećavaju sadržaj razgradivih bjelančevina u obroku. Uz kvalitetnu voluminoznu krmu količina koncentrata u dnevnom obroku se kreće u rasponu od 8 10 kg/grlu te tako ne prelazi fiziološke granice i nema negativnih posljedica na mliječnu mast koja se kreće od 3,80 4,30%. 32
34 5.2. Mogućnosti unaprjeđenja proizvodnje krmiva za potrebe OPG-a 1. uvesti napasivanje na livadnim travama u proljeće i na lucerni u ljeto. Naime, mlada trava i lucerna u fazi pupanja imaju sadržaj proteina veći od 20% u suhoj tvari krme, što bi radikalno povećalo proteinsku vrijednost ukupnog dnevnog obroka. Što se tiče zadovoljenja energetskih potreba, mlada trava ima energetsku vrijednost veću od 6 MJ/kgST, a lucerna u pupanju 5,8 MJ/kgST, tako da bi tijekom napasivanja ukupnom dnevnom obroku trebalo dodati samo energetskih krmiva, poput zrna kukuruza, i time osigurati visoku mliječnost i prirast tjelesne mase tijekom sezone ispaše. Sezona ispaše u istočnoj Hrvatskoj može trajati oko pola godine, što bi značilo i veliko smanjenje troškova žetve i spremanja voluminoznih krmiva, gotovo za polovicu, što bi se ogledalo kroz smanjenje utroška goriva, maziva repromaterijala i amortizacije strojeva. Primjenom napasivanja iskoristile bi se i druge pogodnosti, poput poboljšanog zdravlja životinja i povećane dobrovoljne konzumacije voluminoznih krmiva, što bi se opet moglo pozitivno odraziti na proizvodnost mlijeka i prirast tjelesne mase. 2. povećati udio sijena u obrocima, a smanjit udio silaže cijele biljke kukuruza jer sijeno ima veću proteinsku vrijednost. Ova mjera bi dovela do smanjenja energetske vrijednosti obroka jer sijeno ima nižu energetsku vrijednost od silaže kukuruza. 3. dio silaže kukuruza zamijeniti sjenažom ozime krmne smjese graška i pšenice (visoke krmne sorte graška i visoke sorte pšenice) jer se gubitak prinosa silaže kukuruza zbog kašnjenja sjetve od sredine travnja do sredine svibnja kompenzira prinosom ozime krmne smjese, koja sadrži oko 15% sirovih proteina u suhoj tvari nasuprot silaži kukuruza koja sadrži oko 9% sirovih proteina u suhoj tvari. Energetske vrijednosti ozime krmne smjese i silaže kukuruza su međusobno vrlo slične tako da se ovakvim slijedom ne gubi prinos energije. 33
35 6. ZAKLJUČAK Istraživanje je pokazalo da OPG Cvitković iz Starih Perkovaca primjenjuje tipični oranični krmni sustav prilagođen za polusušne uvjete umjerenog klimatskog pojasa, u kojem među voluminoznim krmivima prevladavaju silaža kukuruza i sijeno lucerne. Vlastitom proizvodnjom krmiva OPG podmiruje potrebe mliječne farme. Mliječnost krava je na zadovoljavajućoj razini (15 do 20 litara na dan) što je rezultat hranidbe proteinima a energetske potrebe dobro podmirene čak i za mnogo veće razine mliječnosti. Kao glavne mjere poboljšanja proizvodnosti grla, u radu su predložene slijedeće: promjene plodoreda s uvođenjem novih oraničnih krmnih kultura bogatijih proteinima i uvođenje napasivanja tijekom tople polovice godine. Uvrštavanjem ozimih i ljetnih krmnih međuusjeva postigla bi se veća kvaliteta ukupno proizvedenih krmiva sa stajališta proizvedenih bjelančevina i sa stajališta utjecaja krmiva na zdravstveno stanje i mliječnost životinja, a vrlo izvjesno je i da bi se povećali godišnji prinosi krmiva, izraženi u proizvedenoj suhoj tvari krme. Također, krmni međuusjevi bi omogućili održavanje i povećanje plodnosti tla i smanjivanje pojave korova, štetnika i bolesti karakterističnih za uzak plodored. 34
36 7. POPIS LITERATURE Anonymous (2012.): Hranidba goveda, Gospodarski list br. 22, listopad 2012.g., stranice u tiskanom izdanju Bukvić, G., Stjepanović, M., Popović, s., Grljušić, S., Lončarić, Z. (1997.): Utjecaj nekih agroekoloških čimbenika na prinos i kakvoću lucerne. Poljoprivreda 3(97)2:1-10. Caput, P. (2012.): Prilog planiranju razvoja proizvodnje kravljeg mlijeka. Mljekarski list 51, br. 5. DLG (1997.): DLG Futterwerttabellen Wiederkäuer. Deutche Landwirtschafts-Gesellschaft. Universität Hohenheim. Domaćinović, M. (1999.): Praktikum vježbi hranidbe domaćih životinja. Sveučilište J. J. Strossmayera u Osijeku, Poljoprivredni fakultet Osijek. Domaćinović, M., Antunović, Z., Mijić, P., Šperanda, M., Kralik, D., Đidara, M., Zmaić, K. (2008): Proizvodnja mlijeka, sveučilišni priručnik, Osijek. DZS (2009.): Poljoprivredna proizvodnja u Republika Hrvatska, Državni zavod za statistiku. Food and Agriculture Organization of the United Nations. Project GCP/RER/019/LUX, Ishrana domaćih životinja Havranek, J., Rupić, V. (2003.): Mlijeko od farme do mljekare. Sveučilišni udžbenik. Hrvatska mljekarska udruga. Hrgović, S. (2010.): Agrotehnika proizvodnje ozimog ječma. Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu. Zagreb..Jakopović, I. (2012.): Položaj mliječnog sektora i potrošnja mliječnih proizvoda u Hrvatskoj. Mljekarski list 51, br. 5. Kralik, G., Adàmek, Z., Baban, M., Bogut, I., Gantner, V., Ivanković, S., Katavić, I.,Kralik, I., Margeta, V., Pavličević, J. (2011.): Zootehnika, Udžbenik za studente poljoprivrednih fakulteta. Krmiva 2015 / Lulić, Slavko (ur.). - Zagreb : Krmiva d.o.o. Zagreb, Hrgović, S. (2010.): Agrotehnika proizvodnje ozimog ječma. Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu. Zagreb. Majdak, T., Petrov, V., Hrgović, S. (2010.): Agrotehnika proizvodnje kukuruza. Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu, Ulica grada Vukovara 78, Zagreb Oplanić, M., Radinović, S., Par, V., Tratnik, M. (2008): Ekonomska uspješnost uzgoja muznih krava na primjeru Istre, Agronomski glasnik 1,
37 Stjepanović, M., Steiner, Z., Domaćinović, M., Bukvić, G. (2002.): Konzerviranje krme. Agroekološko društvo u Osijeku. Osijek. Uremović, Z. (2004.): Govedarstvo. Hrvatska mljekarska udruga Zagreb. Stjepanović, M., Popović, S., Grljušić, S., Bukvić, G., Čupić, T., Tucak, M. (2001.) Utjecaj primjene NPK hraniva na prinos i kakvoću prirodnog nizinskog travnjaka (1993. do 1997.). Krmiva 43(6): Stjepanović, M., Zimmer, R., Tucak, M., Bukvić, G., Popović, S., Štafa, Z. (2009.): Lucerna Sveučilišni udžbenik. Sveučilište J. J. Strossmayera u Osijeku, Poljoprivredni fakultet u Osijeku. Osijek, Hrvatska. 36
38 8. SAŽETAK Cilj istraživanja bio je prikazati ustanovljeni sustav proizvodnje krmiva za hranidbu goveda na OPG-u Cvitković iz Starih Perkovaca te dati kritički osvrt i prijedloge poboljšanja postojećega krmnog sustava u službi hranidbe goveda. Terensko istraživanje provedeno je putem višekratnih izlazaka na proizvodne površine istraživanog gospodarstva, ekonomska dvorišta, proizvodne objekte (staje) i skladišta, uvidom u poslovne knjige, te putem metode intervjua s nositeljem gospodarstva i djelatnicima na gospodarstvu. Za potrebe rasprave proučena je stručna literatura o proizvodnji i korištenju krme za goveda. Svi prikupljeni podaci podvrgnuti su analizi i sintezi te su kao takvi strukturirano prikazani u ovom radu. Prinosi krmnog bilja po jedinici površine na istraživanom OPG bili su zadovoljavajući u usporedbi s prinosima koji se ostvaruju u istočnoj Hrvatskoj. U radu su dati prijedlozi poboljšanja cjelokupnog sustava proizvodnje krmiva i hranidbe, a koji se odnose na: melioracije kemijskih i fizikalnih svojstava tla, gnojidbu, rokove košnje lucerne i trava te uvođenje napasivanja. Mliječnost krava je na zadovoljavajućoj razini (15 do 20 litara na dan) što je rezultat hranidbe proteinima te podmirenje energetskih potreba i za mnogo veće razine mliječnosti. Kao glavne mjere poboljšanja proizvodnosti grla, u radu su predložene slijedeće: promjena plodoreda s uvođenjem novih oraničnih krmnih kultura bogatijih proteinima i uvođenje napasivanja tijekom tople polovice godine. Ključne riječi: proizvodnja krmiva, govedarstvo, hranidba. 37
39 9. SUMMARY FODDER PRODUCTION FOR THE FAMILY FARM CVITKOVIĆ FROM STARI PERKOVCI The aim of the study was to show the established system of production the forage for feeding of cattle at the FAMILY FARM-in T from Perkovci and give a critical review and suggestions of improving the existing system of forage in the service of feeding cattle. Field research was conducted via multiple dates on the production area of the investigation of the economy, economic yard, the production facilities (stalls) and the warehouse, insight in the book business, and by the interview method with the holder of the economy and the employees on the economy. For the purposes of discussions Visual is the professional literature on the production and use of forage for cattle. All the collected data were subjected to analysis and synthesis and are structured as such are shown in this paper. Forage yields per unit area in the researched FAMILY FARMS were satisfactory in comparison with yields that are realized in eastern Croatia. In the work are given suggestions of improvement of the entire production system of the forage and feeding, and relating to: Changing crop rotations with the introduction of the new science and technology forage richer in protein and the introduction of grazing during the warm half of the year. Key words: fodder production, cattle husbandry, livestock feeding. 38
Postupak sastavljanja obroka za ishranu preživara PRIMER: Sastavljanje obroka za krave u laktaciji, na bazi kabastih hraniva (seno lucerke i silaža ce
Postupak sastavljanja obroka za ishranu preživara PRIMER: Sastavljanje obroka za krave u laktaciji, na bazi kabastih hraniva (seno lucerke i silaža cele biljke kukuruza), i smeše koncentrata sa 18% ukupnih
Obrazac 2. Nastavni plan obuke za certifikaciju poljoprivrednih savjetodavaca Rok za dostavu zahtjeva: godine Mjesto izvođenja obuke: Biote
Obrazac 2. Nastavni plan obuke za certifikaciju poljoprivrednih savjetodavaca Rok za dostavu zahtjeva:27.05.209. godine Mjesto izvođenja obuke: Biotehnički fakultet Bihać (predavanja), područje USK (praktični,
PowerPoint Presentation
Krave i trave Ovo predavanje Vam je omogućeno od strane USAID/Sweden FARMA II projekta i realizuje se u saradnji i uz podršku Resora za pružanje stručnih usluga u poljoprivredi ispred Ministarstva poljoprivrede,
SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA POLJOPRIVREDNI FAKULTET U OSIJEKU Nataša Milanović, apsolvent Stručni studij smjera Agrarno poduzetništvo TEHNOL
SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA POLJOPRIVREDNI FAKULTET U OSIJEKU Nataša Milanović, apsolvent Stručni studij smjera Agrarno poduzetništvo TEHNOLOŠKI ČINITELJI I EKONOMSKI REZULTATI PROIZVODNJE MLIJEKA
s Živa stoka
s 23 2010 Živa stoka 9. jun 2010. Vol. 5, Broj 23 Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Crne Gore www.minpolj.gov.me www.amiscg.org Ponuda na stočnim ma 2-3 Pregled cijena žive stoke 3-7
NovaFerm Agrotehnologija Žitarice U proizvodnji žitarica NovaFerm proizvodi pozitivno utiču na mikrobiološke procese i živi svet u oraničnom sloju zem
NovaFerm Agrotehnologija Žitarice U proizvodnji žitarica NovaFerm proizvodi pozitivno utiču na mikrobiološke procese i živi svet u oraničnom sloju zemljišta. Sadrži asocijativne bakterije koje posebno
Kontrola plodnosti
U užem smislu, analiza tla je skup više različitih kemijskih postupaka kojima se utvrđuje, kako razina hranjivih elemenata u uzorku tla, tako i druga kemijsko-fizikalno-biološka svojstva tla značajna za
Microsoft Word - 8 Standard zanimanja - Poljoprivredni tehnicar
STANDARD ZANIMANJA 1.DIO Naziv porodice zanimanja: Naziv zanimanja: Nivo kvalifikacije: (u skladu sa Osnovama kvalifikacijskog okvira u BiH) Poljoprivreda i prerada hrane Poljoprivredni tehničar IV Datum
46th Croatian & 6th International Symposium on Agriculture
IZVORNI Darko ZNANSTVENI UHER, Mihaela RAD BLAŽINKOV, Krešimir BOŠNJAK, Matija GORŠIĆ, Tomislav KUŠEC Agronomska svojstva ozimog graška cv. Maksimirski rani u smjesi s pšenicom Sveučilište u Zagrebu, Agronomski
НАБАВКА ПРИПЛОДНИХ ЈУНИЦА (16-36 МЕСЕЦИ) И КРАВА ДО 5 ГОДИНА СТАРОСТИ ПРАВО НА СУБВЕНЦИЈУ ИМА СВАКО КО: - има регистровано пољопривредно газдинство уп
НАБАВКА ПРИПЛОДНИХ ЈУНИЦА (16-36 МЕСЕЦИ) И КРАВА ДО 5 ГОДИНА СТАРОСТИ - у регистру има пријављен одговарајући сточни фонд (податке о врсти животиња и броју газдинства (ХИД) на којима се држе или узгајају);
43rd Croatian and 3rd International Symposium on Agriculture
Zvonimir ŠTAFA, ORIGINAL Darko UHER, SCIENTIFIC Dubravko PAPER MAĆEŠIĆ, Mihaela BLAŽINKOV, Marcela ANDREATA-KOREN Prinosi i krmna vrijednost novih genotipova ozimog graška u smjesi s pšenicom Zvonimir
Broj: 26 – 05 – 240/05
Bosna i Hercegovina Federacija Bosne i Hercegovine KANTON SARAJEVO Ministarstvo privrede Bosnia and Herzegovina Federation of Bosnia and Herzegovina CANTON SARAJEVO Ministry of Economy Broj:07-05-24-sl/17
SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA U OSIJEKU
SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA U OSIJEKU POLJOPRIVREDNI FAKULTET Mario Jelić, apsolvent Sveučilišni diplomski studij Bilinogojstvo Smjer Biljna proizvodnja PROIZVODNJA KRME ZA OVCE NA OPG-U JELIĆ
Strna žita Najbolje iz Austrije RWA od 1876.
Strna žita www.rwa.rs Najbolje iz Austrije RWA od 1876. JEČAM Sandra Valerie NOVO Azrah SANDRA Sandra je sorta nove generacije namenjena za rekordne prinose. Dvoredi stočni ječam Srednje rani Viša biljka
Aktualne cijene 9,95 x14, god. br. 7/ godina izlaženja Izlazi mjesečno MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE RH RH otkupne cijene živih svi
Aktualne cijene 9,95 x14,52 10.09.2017. god. br. 7/2017 19. godina izlaženja Izlazi mjesečno MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE RH RH otkupne cijene živih svinja (80-120 kg) - stagniraju RH otkupne cijene svinjskih
ЕКОКЛИМАТОЛОГИЈА
ПРЕДАВАЊА ИЗ ЕКОКЛИМАТОЛОГИЈЕ НЕПОВОЉНЕ ВРЕМЕНСКЕ ПОЈАВЕ ЗА РАЗВОЈ БИЉАКА - СУША - Проф. др Бранислав Драшковић Суша је једна од најштетнијих временских појава која широм свијета угрожава људе и привреду
УНИВЕРЗИТЕТ У КРАГУЈЕВЦУ АГРОНОМСКИ ФАКУЛТЕТ У ЧАЧКУ Цара Душана 34, Чачак Тел: 032/ ; Факс: 032/ е-пошта: kg.ac.rs РАС
УНИВЕРЗИТЕТ У КРАГУЈЕВЦУ АГРОНОМСКИ ФАКУЛТЕТ У ЧАЧКУ Цара Душана 34, 32000 Чачак Тел: 032/303 405; Факс: 032/303 401 е-пошта: ssluzba.af@ kg.ac.rs РАСПОРЕД ПОЛАГАЊА ИСПИТА НА ОСНОВНИМ АКАДЕМСКИМ СТУДИЈАМА
УНИВЕРЗИТЕТ У КРАГУЈЕВЦУ АГРОНОМСКИ ФАКУЛТЕТ У ЧАЧКУ Цара Душана 34, Чачак Тел: 032/ ; Факс: 032/ е-пошта: kg.ac.rs РАС
УНИВЕРЗИТЕТ У КРАГУЈЕВЦУ АГРОНОМСКИ ФАКУЛТЕТ У ЧАЧКУ Цара Душана 34, 32000 Чачак Тел: 032/303 405; Факс: 032/303 401 е-пошта: ssluzba.af@ kg.ac.rs РАСПОРЕД ПОЛАГАЊА ИСПИТА НА ОСНОВНИМ АКАДЕМСКИМ СТУДИЈАМА
Popis zakonodavstva (hrana za životinje)
Danom ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju došlo je do promjena u cjelokupnom zakonodavstvu pa tako i u području hrane za životinje. Naime, pojedini Pravilnici koji su regulirali to područje stavljeni
eGlasilo HPA svibanj 2019
eglasilo IZVJEŠĆE O STOČARSKOJ PROIZVODNJI Svibanj SADRŽAJ JEDINSTVENI REGISTAR DOMAĆIH ŽIVOTINJA ISPORUČENE KOLIČINE MLIJEKA o Kravlje mlijeko o Ovčje mlijeko o Kozje mlijeko KONTROLA OCJENJIVANJA NA
Е. тест ПРАВИЛНА ИСХРАНА 1. Када настаје стабилна телесна маса? а. када је енергетски унос једнак енергетској потрошњи б. када је енергетска потрошња
Е. тест ПРАВИЛНА ИСХРАНА 1. Када настаје стабилна телесна маса? а. када је енергетски унос једнак енергетској потрошњи б. када је енергетска потрошња веће од енергетског уноса ц. када је енергетски унос
Generalni sekretarijat Vlade RS
Министарство пољопривреде, шумарства и водопривреде www.vladars.net Мљекарство у Републици Српској Одјељење за срочарску производњу Младен Стојановић V савјетовање мљекара Републике Српске Градишка, 28.02.2019
42000 Varaždin, Vladimira Nazora 12 Tel/fax: 042/ IBAN: HR OIB: PRILOZI UZ ZAHTJE
42000 Varaždin, Vladimira Nazora 12 Tel/fax: 042/210-074 E-mail: ecomission@vz.t-com.hr IBAN: HR3424840081106056205 OIB: 98383948072 PRILOZI UZ ZAHTJEV ZA ISHOĐENJE OKOLIŠNE DOZVOLE PRIMJENOM OPĆIH OBVEZUJUĆIH
ISSUE No. 01 T +44 (0)
ISSUE No. 01 T +44 (0) 1759 319900 www.sumo1.com Sumo DD(direct drill) je sejalica dizajnirana za setvu bez ikakve prethodne obrade gde se ulaganje semena vrši sa minimalnim uticajem na zemljište, čime
46th Croatian & 6th International Symposium on Agriculture
IZVORNI ZNANSTVENI RAD Smanjenje prinosa poljoprivrednih kultura u uvjetima bez navodnjavanja na području sjeveroistočne Bosne Univerzitet u Sarajevu, Poljoprivredno-prehrambeni fakultet, Zmaja od Bosne
Vaš siguran partner. Najprinosnije iz Francuske. Ponuda soje
Vaš siguran partner. Najprinosnije iz Francuske. Ponuda soje Postrna sjetva: Nova inovativna tehnologija u soji! Dupla žetva - dupli profit! Lissabon sorta kratke vegetacije sijati isti dan kada kombajniramo
Rovašenje
РЕПУБЛИКА СРПСКА МИНИСТАРСТВО ПОЉОПРИВРЕДЕ, ШУМАРСТВА И ВОДОПРИВРЕДЕ РЕСОР ЗА ПРУЖАЊЕ СТРУЧНИХ УСЛУГА У ПОЉОПРИВРЕДИ Вука Караџића 4, Бања Лука тел: 051/247-438, факс: 051/247-611 www.pssrs.net, Е-mail:
Slide 1
Modul Agro food production systems - Ratarske kulture - Doc. dr. sc. Zlatko Svečnjak Prof. dr. sc. Milan Pospišil Zavod za specijalnu proizvodnju bilja Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu Tel.: 01-2393775;
FINANCIJSKI REZULTATI ZA GODINU Kontakt: INA-Industrija nafte, d.d. Sektor korporativnih komunikacija Avenija Većeslava Holjevca 10, Zagreb Služ
FINANCIJSKI REZULTATI ZA 2016. GODINU Kontakt: INA-Industrija nafte, d.d. Sektor korporativnih komunikacija, Zagreb Služba za odnose s javnošću E-mail: PR@ina.hr Press centar na www.ina.hr 1 INA u 2016.
ПРЕДАВАЊЕ ЕКОКЛИМАТОЛОГИЈА
ПРЕДАВАЊА ИЗ ЕКОКЛИМАТОЛОГИЈЕ ИСПАРАВАЊЕ Проф. др Бранислав Драшковић Испаравање је једна од основних компоненти водног и топлотног биланса активне површине са које се врши испаравање У природним условима
MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE 2182 Na temelju članka 11. stavka 7. Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine«, br. 82/13. i 148/13.), ministar poljoprivred
MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE 2182 Na temelju članka 11. stavka 7. Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine«, br. 82/13. i 148/13.), ministar poljoprivrede donosi PRAVILNIK O MJERAMA ZA SUZBIJANJE I ISKORJENJIVANJE
AGRONOMSKI FAKULTET SVEUÈILIŠTA U ZAGREBU
2.3. 2.3.1. STRATEGIJA GOVEDARSKE PROIZVODNJE (M. Posavi, G. Gugić, M. Ernoić) 2.3.1.1. Analiza stanja Sisačko-moslavačka županija predstavlja izrazito poljoprivredno područje s nažalost nedovoljno korištenim
BS-Agrarna ekonomika 2015/ godina zimski semestar Dan Vrijeme Modul Oblik nastave * Grupa Dvorana Ponedjeljak 8-10 AG20148 Laboratorijska tehno
BS-Agrarna ekonomika zimski semestar Ponedjeljak 8-10 AG20148 Laboratorijska tehnologija LV 1. skupina Laboratorij Zavoda za mljekarstvo 8-10 AG1051 Lovstvo TV, VP Bijela vila 9-12 AG7005 Mediteransko
GENETSKI TREND PRINOSA MLEKA I MLEČNE MASTI U PROGENOM TESTU BIKOVA ZA VEŠTAČKO OSEMENJAVANJE
IV SEMINAR ODGAJIVAČKIH ORGANIZACIJA U STOČARSTVU REPUBLIKE SRBIJE HOTEL ĐERDAP TURIST 01.- 04. April 2018. Procena oplemenjivačkih vrednosti u stočarstvu ES( G) h 2 i L r IH Prof. dr Snežana Trivunović,
На основу члана 5. став 2. Закона о признавању сорти пољопривредног биља ( Службени гласник РС, број 30/10), Министар пољопривреде, шумарства и водопр
На основу члана 5. став 2. Закона о признавању сорти пољопривредног биља ( Службени гласник РС, број 30/10), Министар пољопривреде, шумарства и водопривреде, доноси ПРАВИЛНИК О МЕТОДАМА ИСПИТИВАЊА СОРТЕ
Речник
Татјана Крповић Ученице : Милица Марић и Анастасија Матовић Речник Здраве хране Поштовани читаоче, Овај малени Речник је прављен да те подсети о важности здраве исхране. Нездрава исхрана доводи до болести
Avokado – čarobno voće
Kreni zdravo! Stranica o zdravim navikama i uravnoteženom životu https://www.krenizdravo.rtl.hr Avokado - čarobno voće Avokado je tropsko voće koje raste u Srednjoj Americi i Meksiku. Naziv avokado potječe
PowerPoint-Präsentation
Digitalizacija u primarnoj proizvodnji mlijeka Daniel Stojsavljević Sano Die Tier-Ernährer Corporate Design 06.04.2016 1 DIGITALIZACIJA pretvorba teksta, slike, zvuka, pokretnih slika ili trodimenzijalnog
Име и презиме ПОСЛОВНИ П Л А Н
-------------------------------------------------------------------------------------- Име и презиме ПОСЛОВНИ П Л А Н ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Republika e Kosovës Republika Kosova-Republic of Kosovo Qeveria Vlada-Government Ministria e Bujqësisë, Pylltarisë dhe Zhvillimit Rural Ministarstvo P
Republika e Kosovës Republika Kosova-Republic of Kosovo Qeveria Vlada-Government Ministria e Bujqësisë, Pylltarisë dhe Zhvillimit Rural Ministarstvo Poljoprivrede, Šumarstva i Ruralnog Razvoja Ministry
Pospišil M. 1 Stručni rad Gnojidba uljane repice Sažetak Optimalna gnojidba uljane repice osnovni je preduvjet za postizanje visokih i stabilnih prino
Pospišil M. 1 Stručni rad Gnojidba uljane repice Sažetak Optimalna gnojidba uljane repice osnovni je preduvjet za postizanje visokih i stabilnih prinosa. Za primjenu fiziološki ispravne i gospodarski opravdane
На основу Програма мера подршке за спровођење пољопривредне политике и политике руралног развоја општине Чајетина за годину, усвојеног на Седниц
На основу Програма мера подршке за спровођење пољопривредне политике и политике руралног развоја општине Чајетина за 2017. годину, усвојеног на Седници скупштине општине Чајетина 29. децембра 2016., а
MergedFile
SVEUČILIŠTE JOSIPA JURAJA STROSSMAYERA POLJOPRIVREDNI FAKULTET U OSIJEKU Helena Larma Stručni studij smjera Agrarnog poduzetništva TEHNOLOŠKI ČINITELJI I EKONOMSKI REZULTATI PROIZVODNJE KRUMPIRA NA OPG
Microsoft Word - Obogaćivanje ugljik dioksidom
PLINSKO GRIJANJE S MOGUĆNOŠĆU KORIŠTENJA UGLJIK DIOKSIDA Obogaćivanje ugljik dioksidom Obogaćivanje atmosfere ugljik dioksidom kod povrtnih kultura u zatvorenom prostoru uobičajena je praksa u naprednim
Slide 1
Utjecaj ciljane gnojidbe na povećanje randmana i kvalitativna svojstva maslinovog ulja. 4. FESTIVAL MASLINA Zagreb, 23.-24. veljače 2019. Autorica: mr.sc. Sanja Biškup MINERALNA GNOJIVA nastaju od prirodnih
VRAČEVIĆ FRANJO.pdf
SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA U OSIJEKU ELEKTROTEHNIČKI FAKULTET Sveučilišni studij IZRADA PROJEKTA AKTIVNE ENERGETSKI NEOVISNE KUĆE Diplomski rad Franjo Vračević Osijek, 2015 godina. SADRŽAJ 1.
Microsoft PowerPoint - Presentation_Todor Janic_Polj biomasa_ Read-Only
BILANS POLJOPRIVREDNE BIOMASE Opis metodologije i uputstva za korišćenje Еxcel aplikacije, uključujući prikaz rezultata bilansa biomase na opštinskom nivou za 2017. godinu Dr Todor Janić, red.prof. Univerzitet
Microsoft Word - zbornik govedarstvo 2019.docx
ISSN 1845-5263 Zbornik predavanja XIV. savjetovanje uzgajivača goveda u Republici Hrvatskoj Plitvička Jezera, hotel Jezero, 30. i 31. siječnja 2019. godine ZBORNIK PREDAVANJA XIV. SAVJETOVANJE UZGAJIVAČA
ENERGETSKI_SUSTAVI_P11_Energetski_sustavi_dizalice_topline_2
ENERGETSKI SUSTAVI DIZALICE TOPLINE (Toplinske pumpe) ENERGETSKI TOK ZA DIZALICE TOPLINE (TOPLINSKE PUMPE) ENERGETSKI SUSTAVI 2 DIZALICE TOPLINE (TOPLINSKE PUMPE) DIZALICE TOPLINE koriste se za prijenos
PROGRAM ZA PREŽIVARE D.O.O GEBI Katalog proizvoda 2018
PROGRAM ZA PREŽIVARE D.O.O GEBI Katalog proizvoda 2018 ENERGOKALF II, ENERGOKALF III ENERGOBUL I, ENERGOMILK 20% - 18% - 15% ENERGODRY, ENERGOYOUNG Pakovanje: u natron vreće 10, 20, 40 kg i u rinfuzi Hemijski
Titel / Thema Hans Muster Fachabteilung Dr. Max Mustermann Verkaufsleiter Franz Muster Externe Firma
Značaj kvalitetne (kukuruzne) silaže u hranidbi mliječnih krava Savjetovanje proizvođača mlijeka RS B. Gradiška, 28.02.2019., P. Gnjidić Što je to silaža i koliko je važna njena kvaliteta? Što je siliranje?
OŠ ŠIME BUDINIĆA - ZADAR
OŠ ŠIME BUDINIĆA - ZADAR učenici: Petra Višić, Luka Rušev, Petra Marušić, Nina Bukulin mentor: Anita Mustać Zagreb, 15. 17. 3. 2019. SOL ZAČIN ŽIVOTA ISTRAŽILI SMO Sol značajna za ljudsku civilizaciju:
Slide 1
MEĐUNARODNO SAVJETOVANJE I RADIONICA IZAZOVI STRATEGIJE ZAŠTITE OKOLIŠA I ODRŽIVOG RAZVOJA 29. 9. 2005. Izborom tehnologije zbrinjavanja otpada do zaštite okoliša i novih vrijednosti Dr. sc. Slaven Dobrović
Broj: /17 Zagreb, SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AGRONOMSKI FAKULTET Oznaka: OB-022 ZAVOD ZA ISHRANU BILJA Izdanje: 02 ANALITIČKI LABORATORIJ
Stranica: 1/6 VODOVOD I KAALIZACIJA d.o.o. Ogulin, I.G. Kovačića 14 47300 OGULI Rezultati kemijske analize mulja sa uređaja za pročišćavanje otpadnih voda grada Ogulina Poštovani, provedena je kemijska
Tablica 1
Utjecaj bakterizacije i prihrane dušikom na prinos i krmnu vrijednost ozimog graška cv. Maksimirski ozimi u smjesi sa pšenicom cv. Sana Darko Uher, Zvonimir Štafa, Sulejman Redžepović, Mihaela Blažinkov,
REPUBLIKA HRVATSKA OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA SKUPŠTINA Materijal za sjednicu PRIJEDLOG ZAKLJUČKA O PROVEDBI PROJEKTA OSJEČKO-BARANJSKE ŽUPANIJE "ŠKOL
REPUBLIKA HRVATSKA OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA SKUPŠTINA Materijal za sjednicu PRIJEDLOG ZAKLJUČKA O PROVEDBI PROJEKTA OSJEČKO-BARANJSKE ŽUPANIJE "ŠKOLSKI OBROK ZA SVE" Materijal pripremljen u Upravnom
Microsoft Word PROIZVODNI RAZRED 5.doc
GRAD ZAGREB GRADSKI URED ZA POLJOPRIVREDU I ŠUMARSTVO Avenija Dubrovnik 12, Zagreb Obrazac 2. PRIJAVA ZA DODJELU SREDSTAVA POMOĆI U POLJOPRIVREDI I ŠUMARSTVU U 201 Investicije u poljoprivrednim gospodarstvima
Tablica 1
Utjecaj bakterizacije i prihrane dušikom na prinos i krmnu vrijednost ozimog graška u smjesi s tritikale Darko Uher, Zvonimir Štafa, Mihaela Blažinkov Izvorni znanstveni rad Original scientific paper UDK:
Microsoft Word - II CIKLUS STUDIJA- izmijenjeni JUNSKI ISPITNI ROKOVI (Vazeci)
II CIKLUS STUDIJA (2018/2019) JUNSKI ISPITNI ROKOVI ODRŽIVO UPRAVLJANJE ZEMLJIŠTEM I RURALNIM PROSTOROM GLOBALNE KLIMATSKE PROMJENE I POLJOPRIVREDA Prof. dr. H. Čustović 1. VII PONEDJELJAK dogovor sa profesorom
Primena seksiranog semena u mlečnom govedarstvu
Primena seksiranog semena u mlečnom govedarstvu Radica Djedović Sadržaj predavanja Uvod- nasleđivanje pola Postupak seksiranja semena Prednosti i nedostaci primene seksiranog semena Zaključak Kako se nasleđuje
Informativna obavijest vlasnicima o načinu uklanjanja špekulativnih količina šećera Nastavno na Uredbu o mjerama i naknadama za prekomjerne i špekulat
Informativna obavijest vlasnicima o načinu uklanjanja špekulativnih količina šećera Nastavno na Uredbu o mjerama i naknadama za prekomjerne i špekulativne zalihe poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
Borite se s atopijskim dermatitisom? A-DERMA Exomega Control linija odsad još povoljnija!
Kreni zdravo! Stranica o zdravim navikama i uravnoteženom životu https://www.krenizdravo.rtl.hr Borite se s atopijskim dermatitisom? A-DERMA Exomega Control linija odsad još povoljnija! A-DERMA je pripremila
Iz mljekarstva stranih zemalja Prof. dr Nikola Zdanovski, Sarajevo Zavod za mljekarstvo Polj. fakulteta Iz mljekarstva NR Poljske Proizvodna baza Za v
Iz mljekarstva stranih zemalja Prof. dr Nikola Zdanovski, Sarajevo Zavod za mljekarstvo Polj. fakulteta Iz mljekarstva NR Poljske Proizvodna baza Za vrijeme rata je stočarstvo NR Poljske pretrpjelo ogromne
PROGRAM ZA PREŽIVARE D.O.O GEBI Katalog proizvoda 2019
PROGRAM ZA PREŽIVARE D.O.O GEBI Katalog proizvoda 2019 ENERGOKALF II, ENERGOKALF III ENERGOBUL I, ENERGOMILK 20% - 18% - 15% ENERGODRY, ENERGOYOUNG Pakovanje: u natron vreće 10, 20, 40 kg i u rinfuzi Hemijski
Tablica 1
Utjecaj bakterizacije i prihrane dušikom na prinos i krmnu vrijednost ozimog graška cv. Maksimirski ozimi u smjesi s tritikale cv. Clercal Darko Uher, Zvonimir Štafa, Sulejman Redžepović, Mihaela Blažinkov,
KATALOG KALKULACIJA POLJOPRIVREDNE PROIZVODNJE Hrvatska poljoprivredno-šumarska savjetodavna služba Zagreb, prosinac 2018.
KATALOG KALKULACIJA POLJOPRIVREDNE PROIZVODNJE Hrvatska poljoprivredno-šumarska savjetodavna služba Zagreb, prosinac 2018. Izdavač: Hrvatska poljoprivredno-šumarska savjetodavna služba Tel.: 01/4882-700
PowerPoint Presentation
Бања Лука фебруар, 2019. године Мјесечни агрометеоролошки билтен јануар 2019. год НАЈЗНАЧАЈНИЈЕ У ЈАНУАРУ Јануар 2019. у Републици Српској био је нешто хладнији од просјечних вриједности. * Током јануара
Microsoft Word - studija_mliko.doc
AGRONOMSKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU FACULTY OF AGRICULTURE UNIVERSITY OF ZAGREB ZAVOD ZA UPRAVU POLJOPRIVREDNOG GOSPODARSTVA DEPARTMENT OF FARM MANAGEMENT Studija Analiza ekonomske efikasnosti proizvoñača
Microsoft Word - EP podkorica.doc
Пасуљ у структури сетве Војводине ЕКОНОМИКА ПОЉОПРИВРЕДЕ Број 4/2006. УДК: 633.35:631.53.04(497.113) ПАСУЉ У СТРУКТУРИ СЕТВЕ ВОЈВОДИНЕ Даница Бошњак 1, Мирјана Васић 2 Абстракт: У раду се анализирају пожете
Na osnovu člana 18 stav 4 Zakona o sredstvima za ishranu bilja („Službeni list RCG", broj 48/07, „Službeni list CG", broj 76/08), Ministarstvo poljopr
765. Na osnovu člana 18 stav 4 Zakona o sredstvima za ishranu bilja ( Službeni list RCG", broj 48/07 i Službeni list CG", broj 76/08), Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja donijelo je PRAVILNIK
PowerPoint Presentation
Бања Лука Јануар, 2019. године год НАЈЗНАЧАЈНИЈЕ У ДЕЦЕМБРУ Децембар је у Републици Српској је у погледу температуре био у границама пројечних вриједности. * Током децембра било је углавном нестабилно
(Microsoft PowerPoint - Prezentacija PRR PODMJERE 4.1 i 4.2.pptx [Samo za \350itanje])
PROGRAM RURALNOG RAZVOJA REPUBLIKE HRVATSKE ZA RAZDOBLJE 2014. - 2020. siječanj 2015. PRIORITET 2 Povećanje održivosti poljoprivrednih gospodarstava te konkurentnosti svih vrsta poljoprivrednih djelatnosti
Suradnja Podravke s braniteljskim zadrugama i OPG-ima u 2019.g. Sektor Poljoprivreda
Suradnja Podravke s braniteljskim zadrugama i OPG-ima u 2019.g. Sektor Poljoprivreda Koje sve sirovine Podravka troši u svojoj proizvodnji? Oko 200 primarnih sirovina: žitarice i uljarice,voće i povrće
PowerPoint Presentation
Бања Лука јул, 2019. године Мјесечни агрометеоролошки билтен јун 2019. год НАЈЗНАЧАЈНИЈЕ У ЈУНУ Јун 2019. у Републици Српској био је знатно топлији од вишегодишњег просјека * Током јуна падавине су биле
Bilanca OC (Zaoravati ili spaljivati žetvene ostatke?)
Zaoravati ili spaljivati žetvene ostatke? Bilanca ugljika u tlima Osječko-baranjske županije Prof. dr. sc. Vladimir Vukadinović Uvod Najveći rezervoar ugljika naše planete su tla čiji se organski C (OC)
SVEUČILIŠTE U ZAGREBU
FARMACEUTSKO-BIOKEMIJSKI FAKULTET SVEUČILIŠTA U ZAGREBU IZVEDBENI PLAN NASTAVE akademska godina 2007./2008. Naziv kolegija: Biokemija prehrane s dijetoterapijom Naziv studija: Studij farmacije Godina studija:
Privreda
Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku Republike Srpske, BDP u prvom polugodištu 2018. godine, u odnosu na isti period 2017. godine, ima pozitivnu stopu rasta od 3,4% (Q1 = 3,1% i Q2 = 3,6%).
Microsoft PowerPoint - BKulisic_ekonomija
Ekonomska analiza proizvodnje KKO na primjeru iz VSŽ dr.sc. Biljana Kulišić, dipl.oec. Energetski institut Hrvoje Požar Vinkovci, 13.12.2016. Tijek predavanja Sagledati okolnosti u kojima se poljoprivrednik
Microsoft Word - os_preko_susa_2011
SUŠA 2011.g. UČENICE: Ema Sorić, Doris Blaslov, Mare Vidaković ŠKOLA: OŠ Valentin Klarin Preko MENTOR : Jasminka Dubravica jdubravi@gmail.com 023/492-498 OŠ VALENTIN KLARIN PREKO Istraživačko pitanje/hipoteza:
Crni Luk,Šargarepa,Krompir
Crni Luk Crni Luk poreklo Zeljasta dvogodišnja biljka poreklom iz južne Azije. Spada među najotpornije i najstarije vrste baštenskog povrća. Ne raste u divljini već se selektivno gaji već skoro 7000 godina,
PROFIL PRIVREDE PRNJAVOR Opština Prnjavor je jedna od privredno razvijenijih opština u BiH. Zahvaljujući dobrom geografskom položaju, kvalitetni
PROFIL PRIVREDE PRNJAVOR 2017. Opština Prnjavor je jedna od privredno razvijenijih opština u BiH. Zahvaljujući dobrom geografskom položaju, kvalitetnim lokacijama za investiranje, partnerskom i transparentnom
ПРЕДЛОГ
З А К О Н О ИЗМЕНАМА И ДОПУНАМА ЗАКОНА О ПОДСТИЦАЈИМА У ПОЉОПРИВРЕДИ И РУРАЛНОМ РАЗВОЈУ (Објављено у Службеном гласнику РС, број 101/16 од 16. децембра 2016. године) Члан 1. У Закону о подстицајима у пољопривреди
Korjenasto povrće – podjela, popis i dobrobiti
Kreni zdravo! Stranica o zdravim navikama i uravnoteženom životu https://www.krenizdravo.rtl.hr Korjenasto povrće - podjela, popis i dobrobiti Povrće je prijeko potrebno za kvalitetnu i uravnoteženu prehranu,
ORGANSKA POLJOPRIVREDA DOBRA ZA TEBE DOBRA ZA PRIRODU! ZAŠTO ORGANSKA POLJOPRIVREDA? Novi Novi Sad, Sad,
ORGANSKA POLJOPRIVREDA DOBRA ZA TEBE DOBRA ZA PRIRODU! ZAŠTO ORGANSKA POLJOPRIVREDA? Novi Novi Sad, Sad, 2010. 2010. 2 Šta je organska poljoprivreda? Organska proizvodnja je celovit sistem upravljanja
Koliko je zdrava medicinska (bolnička) dijeta?
Kreni zdravo! Stranica o zdravim navikama i uravnoteženom životu https://www.krenizdravo.rtl.hr Koliko je zdrava medicinska (bolnička) dijeta? U sedamdesetim godinama prošlog stoljeća, Herman Tarnower,
SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AGRONOMSKI FAKULTET UTJECAJ USITNJAVANJA I VRSTE ŽITARICA NA KOZUMACIJU I PROBAVLJIVOST OBROKA DIPLOMSKI RAD Ana Marija Škrivane
SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AGRONOMSKI FAKULTET UTJECAJ USITNJAVANJA I VRSTE ŽITARICA NA KOZUMACIJU I PROBAVLJIVOST OBROKA DIPLOMSKI RAD Ana Marija Škrivanek Zagreb, srpanj, 2018. SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AGRONOMSKI
6. TEHNIČKE MJERE SIGURNOSTI U IZVEDBI ELEKTROENERGETSKIH VODOVA
SIGURNOST U PRIMJENI ELEKTRIČNE ENERGIJE 6. TEHNIČKE MJERE SIGURNOSTI U IZVEDBI ELEKTROENERGETSKIH VODOVA Izv.prof. dr.sc. Vitomir Komen, dipl.ing.el. 1/14 SADRŽAJ: 6.1 Sigurnosni razmaci i sigurnosne
ПРЕДЛОГ
Z A K O N O PODSTICAJIMA U POLJOPRIVREDI I RURALNOM RAZVOJU I. UVODNE ODREDBE Predmet uređenja Član 1. Ovim zakonom uređuje se vrste podsticaja, način korišćenja podsticaja, Registar podsticaja u poljoprivredi
SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AGRONOMSKI FAKULTET VAŽNOST SITNOZRNIH MAHUNARKI U EKOLOŠKOJ POLJOPRIVREDI DIPLOMSKI RAD Marin Jusup Zagreb, rujan, 2018.
SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AGRONOMSKI FAKULTET VAŽNOST SITNOZRNIH MAHUNARKI U EKOLOŠKOJ POLJOPRIVREDI DIPLOMSKI RAD Marin Jusup Zagreb, rujan, 2018. SVEUČILIŠTE U ZAGREBU AGRONOMSKI FAKULTET Diplomski studij:
STRATEGIJE ULASKA NA INOZEMNO TRŽIŠTE Predavanje 6. doc.dr.sc. Helena Štimac UGOVORNA SURADNJA Ugovorna proizvodnja Ugovorno upravljanje Pr
STRATEGIJE ULASKA NA Predavanje 6. doc.dr.sc. Helena Štimac UGOVORNA SURADNJA Ugovorna proizvodnja Ugovorno upravljanje Projekti ključ u ruke Licenca Franšiza Dugoročna proizvodna kooperacija Zajednička
SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA POLJOPRIVREDNI FAKULTET U OSIJEKU Tihomir Svrtan Preddiplomski studij smjer Zootehnika UZGOJ NAZIMICA U INTENZIV
SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA POLJOPRIVREDNI FAKULTET U OSIJEKU Tihomir Svrtan Preddiplomski studij smjer Zootehnika UZGOJ NAZIMICA U INTENZIVNOJ PROIZVODNJI Završni rad Osijek, 2014. SVEUČILIŠTE
PowerPoint Presentation
Digitalna transformacija Pametna Sela Pametna sela kao nositelj razvoja Infrastruktura (promet, komunalna infrastruktura, javni prostor) - Troškovna učinkovitost - digitalno dostupna - Jednostavnost korištenja
OBRAZAC
PRILOG III Popunjava Ministarstvo DATUM PRIJAVE: KLASA: URBROJ: Broj prijave u jedinstvenom upisniku GMO-a: Broj prijave u posebnom upisniku GMO-a: PRIJAVA ZA DOBIVANJE DOPUŠTENJA ZA NAMJERNO UVOĐENJE
PowerPoint Presentation
Značaj šaranskih ribnjačarstava za očuvanje bioraznolikosti u Republici Hrvatskoj Aljoša Duplić, Ramona Topić, Naven Trenc 13. MEĐUNARODNA KONFERENCIJA O AKVAKULTURI Vukovar, 29.-30.11.2018. 2018. dio
Microsoft Word - PusenjeNaRadnomMjestu.doc
Zagreb, prosinac 2008. Sadržaj 1. Uvod... 1 2. Struktura ispitanika istraživanja... 1 3. Struktura (ne)pušača... 2 4.... 4 4.1...4 4.2...8 5. Novi zakon o zabrani pušenja... 9 Popis grafikona Grafikon
Vrlo često, međutim, kontaminacija termički obrađenog mleka ili inficirana radna kultura prouzrokuju izdvajanje surutke. Nije teško uveriti se o direk
Vrlo često, međutim, kontaminacija termički obrađenog mleka ili inficirana radna kultura prouzrokuju izdvajanje surutke. Nije teško uveriti se o direktnoj povezanosti visokog coli titra sa izdvajanjem
Pregled potpisanih ugovora Poziv na dostavu projektnih prijedloga Modernizacija, unaprjeđenje i proširenje infrastrukture studentskog smještaja za stu
Poziv na dostavu projektnih prijedloga upućen je odabranim prijaviteljima 08. rujna 2015. godine. Tablica sadržava projekte iz Grupe 1 (izgradnja) i Grupe 2 (rekonstrukcija) aktivnosti Poziva. Naziv projekta
Пољопривредни факултет у Бањој Луци
СТУДИЈСКИ ПРОГРАМ: БИЉНА ПРОИЗВОДЊА година студија I УСМЈЕРЕЊЕ: ХОРТИКУЛТУРА Вријеме Вријеме Вријеме Вријеме Вријеме Хемија Агроботаника Биохемија биљака Математика Педологија Љековите ароматичне и зачинске
35-Kolic.indd
Sandra Kolić Zlatko Šafarić Davorin Babić ANALIZA OPTEREĆENJA VJEŽBANJA TIJEKOM PROVEDBE RAZLIČITIH SADRŽAJA U ZAVRŠNOM DIJELU SATA 1. UVOD I PROBLEM Nastava tjelesne i zdravstvene kulture važan je čimbenik
SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA U OSIJEKU POLJOPRIVREDNI FAKULTET U OSIJEKU Maja Stipančević Preddiplomski sveučilišni studij Poljoprivreda Smje
SVEUČILIŠTE JOSIPA JURJA STROSSMAYERA U OSIJEKU POLJOPRIVREDNI FAKULTET U OSIJEKU Maja Stipančević Preddiplomski sveučilišni studij Poljoprivreda Smjer Bilinogojstvo Uzgoj pira (Triticum spelta L.) u Republici