IZVJESTAJ
|
|
- Dragica Medved
- пре 4 година
- Прикази:
Транскрипт
1 Moskovska bb, Podgorica, Crna Gora T/F: ; hra@t-com.me VLADA CRNE GORE MINISTARSTVO PRAVDE g-din Duško Marković, ministar pravde i potpredsjednik Vlade Crne Gore Podgorica, Predmet: Predložene izmjene i dopune Krivičnog zakonika Poštovani gospodine Markoviću, imajući u vidu da je Predlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona u skupštinskoj proceduri i da još uvijek nije usvojen, koristimo priliku da još jednom apelujemo da razmotrite naš predlog dodatnih izmjena u cilju njegovog potpunijeg i dugoročnijeg usklađivanja sa međunarodnim standardima i preporukama, kao i Ustavnim garancijama. U nastavku Vam dostavljamo sedam (7) obrazloženih predloga u odnosu na: 1) brisanje preostalih krvičnih djela iz Glave XVII KZ CG, Krivična djela protiv časti i ugleda, posebno onih koja se gone po službenoj dužnosti i za koje je propisana kazna zatvora; 2) propisivanje novih krivičnih djela u cilju pojačane zaštite novinara; 3) upotpunjavanje inkriminacije zločina iz mržnje; 4) predlog novog člana KZ-a, Povreda slobode izražavanja rodnog identiteta i seksualne orjentacije; 5) izmjenu i dopunu člana 159 Povreda ravnopravnosti; 6) izmjenu i dopunu člana 405 Nedozvoljen prelaz državne granice i krijumčarenja ljudi, i člana 446 Zasnivanje ropskog odnosa i prevoz lica u ropskom odnosu, u cilju usklađivanja sa međunarodnim standardima; 7) strožije kažnjavanje k.d. Zlostavljanje i k.d. Mučenje, i produžavanje roka zastarjelosti za krivično gonjenje u odnosu na ta djela, imajući u vidu preporuku u tom pravcu Komiteta za ljudska prava Republici Srbiji. Od navedenih predloga, jedino predlog broj 7 nismo podnijeli u toku javne rasprave o izmjenama KZ-a, ali smo ga istakli u izvještaju Procesuiranje mučenja i zlostavljanja u Crnoj Gori, čijem ste predstavljanju prisustvovali. Veoma nas raduje prihvatanje ostalih predloga koje smo iznijeli u toku javne rasprave. S poštovanjem, Tea Gorjanc-Prelević, izvršna direktorica
2 1. Brisanje krivičnih djela iz Glave XVII KZ CG - Krivična djela protiv časti i ugleda Predlažemo logično upotpunjavanje odluke o dekriminalizaciji krivičnih djela Uvreda i Kleveta, dekriminalizacijom i svih drugih krivičnih djela iz glave XVII KZ CG, a posebno onih krivičnih djela iz te grupe koja se još uvijek gone po službenoj dužnosti (Povreda ugleda naroda, manjinskih zajednica i drugih manjinskih nacionalnih zajednica, čl. 199; Povreda ugleda strane države ili međunarodne organizacije, čl. 200 i posebno onoga za koje je još uvijek predviđena zatvorska kazna (Povreda ugleda Crne Gore, čl. 198). Obrazloženje Neophodno je dekriminalizovati navedena krivična djela, jer pored činjenice da predstavljaju posebne oblike uvrede ili klevete, propisane kazne, a pogotovo kazna zatvora za krivično djelo iz čl. 198 (Povreda ugleda Crne Gore), kao i činjenica da se učinioci ovih krivičnih djela gone po službenoj dužnosti, čine ova krivična djela i težim nego što su bila k.d. Uvreda i Kleveta, te se se njima još više ograničava pravo na slobodu izražavanja. Što se tiče k.d. Iznošenje ličnih i porodičnih prilika (čl. 197), smatramo da se radi o posebnom obliku uvrede, s obzirom da se za postojanje ovog djela zahtijeva da je ono što se iznijelo ili pronijelo moglo štetiti časti i ugledu, dok je bez značaja istinitost ili neistinitost onoga što se iznosi ili pronosi. Zbog toga smatramo da je priroda i ovog krivičnog djela krajnje subjektivna, da ga je nemoguće precizno i jasno definisati, što nije u skladu s načelom nulla poena sine lege certa, koje nalaže da se u najvećoj mogućoj mjeri izbjegavaju neodređene norme, koje je prihvaćeno u praksi Evropskog suda za ljudska prava. Takođe, ovo krivično djelo, zahtjeva da je ono što se iznijelo ili pronijelo moglo štetiti časti i ugledu, a stavom 4, kao razlog za oslobađanje od odgovornosti propisana je mogućnost utvrđivanja istinitosti onoga što se iznosilo ili pronosilo iz ličnog ili porodičnog života, što je potpuno suprotno smislu zaštite prava na privatni život, kao i smislu zaštite časti i ugleda, pa predstavlja još jedan razlog za dekriminalizaciju ovog krivičnog djela. U odnosu na čl. 200 Povreda ugleda strane države ili međunarodne organizacije, naglašavamo i apsurdnost ovog krivičnog djela kojim se štite samo države sa kojima Crna Gora ima diplomatske odnose odnosno organizacije čiji je Crna Gora član (npr. tako se ne štite EU i NATO). Za detaljniju argumentaciju vidjeti: Predlog reforme odgovornosti za povredu časti i ugleda u Crnoj Gori (reforma zakona o kleveti i uvredi), radna grupa NVO Akcija za ljudska prava, Akcija za ljudska prava, Podgorica, Dostupno na:
3 2. Nova krivična djela u cilju pojačane zaštite novinara Predlažemo propisivanje novih krivičnih dijela u cilju pojačane zaštite novinara u obavljanju profesionalnih zadataka. Naime, u okviru Glave XV KZ (Krivična djela protiv sloboda i prava čovjeka i građanina), poslije člana 179, Sprječavanje štampanja i rasturanja štampanih stvari i emitovanje programa, predlažemo da se dodaju dva nova člana koja glase: Član 179a Sprječavanje novinara u vršenju profesionalnih zadataka (1) Ko silom ili prijetnjom da će neposredno upotrijebiti silu spriječi novinara u vršenju profesionalnih zadataka koje preduzima u okviru svojih ovlašćenja ili ga na isti način prinudi na vršenje profesionalnog zadatka, kazniće se zatvorom od tri mjeseca do tri godine. (2) Ako prilikom izvršenja djela iz stava 1 ovog člana učinilac uvrijedi ili zlostavlja novinara ili mu nanese laku tjelesnu povredu ili prijeti upotrebom oružja, kazniće se zatvorom od tri mjeseca do pet godina. (3) Ako je djelo iz stava 1 ovog člana izvršeno u grupi ili na organizovan način, učinilac će se kazniti zatvorom od šest mjeseci do pet godina. (4) Za pokušaj djela iz st. 1, 2 i 3 ovog člana kazniće se. Član 179b Napad na novinara u vršenju profesionalnih zadataka (1) Ko napadne ili prijeti da će napasti novinara u vršenju profesionalnih zadataka, kazniće se zatvorom do tri godine. (2) Ako je pri izvršenju djela iz stava 1 ovog člana novinaru nanesena laka tjelesna povreda ili je prijećeno upotrebom oružja, učinilac će se kazniti zatvorom od tri mjeseca do pet godina. (3) Ako je djelo iz stava 1 ovog člana izvršeno u grupi ili na organizovan način, učinilac će se kazniti zatvorom od šest mjeseci do pet godina. (4) Za pokušaj djela iz st. 1, 2 i 3 ovog člana kazniće se. Obrazloženje Opravdanje predloga nalazimo u potrebi da se i na ovaj način djeluje preventivno, da se spriječe napadi na novinare prilikom obavljanja profesionalnih zadataka, odnosno obezbijedi njihova pojačana zaštita prilikom obavljanja djelatnosti obavještavanja javnosti, koja je od posebnog javnog interesa. Međunarodni standardi ljudskih prava obavezuju države da stvaraju sigurno okruženje za uživanje slobode izražavanja, koja je zagarantovana i Ustavom Crne Gore. Takođe, Deklaracija o zaštitnicima ljudskih prava posebno naglašava da će država
4 preuzeti sve potrebne mjere da zaštiti od nasilja prijetnji ili osvete one koji se zalažu za poštovanje ljudskih prava. 2 Cijenimo da su od svih osoba koje se zalažu za ostvarenje ljudskih prava novinari najviše ugroženi nasiljem, pa predlažemo da se i na ovaj način preventivno djeluje da se takvo nasilje ubuduće spriječi. O postojećim procesuiranim i neprocesuiranim napadima na novinare u Crnoj Gori, detaljnije vidjeti izvještaj o Procesuiranju napada na novinare Akcije za ljudska prava, dostupan na stranici: Na predloženi način bi novinari, pri obavljanju profesionalne funkcije, stekli istu zaštitu kao i službena lica u obavljanju službenih zadataka. Podržavamo i predlog Advokatske komore da se ista pojačana zaštita obezbjedi i advokatima. 3. Upotpunjavanje inkriminacije zločina iz mržnje U Predlogu Zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakonika od smo prepoznali težnju da se KZ unaprijedi tako što će se jasno predvidjeti da činjenje bilo kog krivičnog djela motivisanog mržnjom iz diskriminatorne pobude bude strožije kažnjavano. Pozdravljamo ovo nastojanje utemeljeno u instrumentima Savjeta Evrope. Međutim, u odnosu na konkretno rješenje, predloženo u Predlogu Posebna okolnost za odmjeravanje kazne za krivično djelo učinjeno iz mržnje, član 42a, imamo sljedeće primjedbe i predloge: i. u tekstu predloženog člana je navedeno da će se otežavajućom okolnošću smatrati činjenje krivičnog djela iz mržnje samo zbog pripadnosti: rasi, vjeroispovjesti, nacionalne ili etničke pripadnosti, pola, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta drugog lica..., a izostavljena su lična svojstva koja su u praksi posebno čest motiv diskriminacije: zdravstveno stanje, invaliditet, boja kože, političko ili drugo uvjerenje, jezik, obrazovanje, imovno stanje, rođenje, društveni položaj. Primjećujemo i da odabrana svojstva nisu u skladu sa odabranim svojstvima u članu 159, stavu 2 (k.d. Povreda ravnopravnosti) 3. Ako se doslovno usvoji predložena dopuna KZ, krivična djela motivisana mržnjom zbog zdravstvenog stanja (npr. HIV/AIDS), invaliditeta (npr. prema osobama sa intelektualnim invaliditetom), političkog uvjerenja i drugih ličnih svojstava neće biti prepoznata i strožije sankcionisana kao krivična djela učinjena iz mržnje. 2 Deklaracija o pravu i odgovornosti pojedinaca, grupa i društvenih organada unapređuju i zaštite univerzalno prihvaćena ljudska prava i osnovne slobode - Declaration on the Right and Responsibility of Individuals, Groups and Organs of Society to Promote and Protect Universally Recognized Human Rights and Fundamental Freedoms (A/RES/53/144), od , čl Čl. 159, st. 2: Ako je djelo iz stava 1 ovog člana učinjeno zbog mržnje prema pripadniku grupe određene na osnovu rase, boje kože, religije, porijekla, državne ili nacionalne pripadnosti, kazniće se zatvorom od tri mjeseca do pet godina.
5 Smatramo da nema opravdanja da svi vidovi diskriminatornih pobuda ne budu prepoznati kao podjednako štetni za društvo, pa predlažemo da se i gore navedena svojstva dodaju predloženoj definiciji, zajedno sa izrazom i drugog ličnog svojstva, u skladu sa formulacijom Zakona o zabrani diskriminacije (čl. 2, st. 2). Kao dodatni argument za proširivanje liste osnova diskriminatorne motivacije, navodimo i presudu Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Virabyan protiv Jermenije (Armenia), od , u kojoj je utvrđeno kršenje članova 3 i 14 Konvencije zbog toga što država nije djelotvorno istražila indicije o političkoj motivaciji zlostavljanja u pritvoru. Takođe, Konvencija o pravima osoba sa invaliditetom, posebno njeni članovi 8, st. 1, b i 16, st. 5, govore u prilog potrebi da se i na ovaj način odlučno suzbijaju predrasude I mržnja protiv osoba sa invaliditetom. Konačno, napominjemo i da je na predloženi, širi način, predviđen zločin iz mržnje u Kaznenom zakonu Republike Hrvatske. ii. Da bi se obezbijedilo strožije kažnjavanje izvršilaca krivičnih djela koja se u praksi javljaju kao najčešće manifestacije zločina motivisanih mržnjom, predlažemo propisivanje kvalifikovanih oblika sljedećih krivičnih djela za slučaj da su izvršena kao zločin iz mržnje: Laka tjelesna povreda (čl. 152 KZ), Silovanje (čl. 204 KZ), Razbojnička krađa (čl. 241), Uništenje i oštećenje tuđe stvari (čl. 253 KZ), Prinuda (čl. 165), Ugrožavanje sigurnosti (čl. 168), Izazivanje opšte opasnosti (čl. 327), Zlostavljanje (čl. 166a) i Mučenje (čl. 167). Posebno predlažemo da se definicija k.d. Mučenje (čl. 167, st. 1): Ko drugom nanese veliki bol ili teške patnje, bilo da su tjelesne ili duševne, sa ciljem da od njega ili trećeg lica dobije priznanje ili drugo obavještenje, ili da ga nezakonito kazni ili da ga zastraši, ili da na njega izvrši pritisak, ili da zastraši ili izvrši pritisak na neko treće lice, ili iz nekog drugog razloga koji se zasniva na diskriminaciji izmijeni tako da riječi ili iz nekog razloga koji se zasniva na diskriminaciji budu izuzete iz opisa osnovnog oblika djela i postanu dio opisa kvalifikovanog oblika djela, kao djela učinjenog iz mržnje. Takođe, predlažemo da se propiše da je ubistvo izvršeno kao zločin iz mržnje Teško ubistvo (čl. 144 KZ), odnosno krađa izvršena kao zločin iz mržnje, Teška krađa (čl. 240 KZ). iii. Da bi se spriječilo ponavljanje duge definicije krivičnog djela učinjenog iz mržnje u brojnim članovima zakona, predloženo je da se u okviru člana 142 KZ Značenje izraza u ovom zakoniku, posle stava 30, doda stav 31, koji bi glasio: (31) Zločin iz mržnje je svako krivično djelo izvršeno iz mržnje prema bilo kom licu zbog njegove rase, boje kože, pola, seksualne orijentacije, rodnog identiteta, političkog ili drugog uvjerenja, jezika, vjere, etničke ili nacionalne pripadnosti ili socijalnog porijekla, imovine, rođenja, obrazovanja, društvenog položaja, starosne dobi, zdravstvenog stanja, invaliditeta ili drugog ličnog svojstva. U ostalim odredbama bi se onda moglo govoriti o slučaju kada je krivično djelo izvršeno kao zločin iz mržnje iz čl. 142, st. 31 ovog zakona....
6 4. Predlog novog člana KZ: Povreda slobode izražavanja rodnog identiteta i seksualne orijentacije Predlažemo da se po uzoru na krivična djela Povreda slobode izražavanja nacionalne ili etničke pripadnosti (čl. 160) i Povreda ispovijedanja vjere i vršenja vjerskih obreda (čl. 161) Krivičnim zakonom sankcioniše i povreda slobode izražavanja rodnog identiteta i seksualne orijentacije, odnosno, prinuda na izjašnjavanje o rodnom identitetu i seksualnoj orijentaciji, imajući u vidu čl. 19 Zakona o zabrani diskriminacije, koji deklarativno propisuje navedeno pravo i zabranu, ne predviđa nikakvu sankciju za njihovo kršenje. Povreda slobode izražavanja nacionalne ili etničke pripadnosti Član 160 (1) Ko sprječava drugog da izražava svoju nacionalnu ili etničku pripadnost ili kulturu, kazniće se novčanom kaznom ili zatvorom do jedne godine. (2) Kaznom iz stava 1 ovog člana kazniće se i ko prinuđava drugog da se izjašnjava o svojoj nacionalnoj ili etničkoj pripadnosti. (3) Ako djelo iz st. 1 i 2 ovog člana učini službeno lice u vršenju službe, kazniće se zatvorom do tri godine. Član 19, st. 2 i 3 Zakona o zabrani diskriminacije: Svako ima pravo da izrazi svoj rodni identitet i seksualnu orijentaciju. Rodni identitet i seksualna orijentacija su privatna stvar svakog lica i niko ne može biti pozvan da se javno izjasni o svom rodnom identitetu i seksualnoj orijentaciji, Propisivanjem krivičnog djela Povreda slobode izražavanja rodnog identiteta i seksualne orijentacije, obezbijedila bi se sankcija za povredu čl. 19, st. 2 i 3 Zakona o zabrani diskriminacije, i nedvosmisleno pokazalo opredjeljenje vlasti u Crnoj Gori za poštovanje prava na zabranu diskriminacije LGBT osoba. 5. Izmjena i dopuna člana 159, Povreda ravnopravnosti Povreda ravnopravnosti Član 159 (1) Ko zbog nacionalne ili etničke pripadnosti, pripadnosti rasi ili vjeroispovijesti ili zbog odsustva te pripadnosti ili zbog razlika u pogledu političkog ili drugog ubjeđenja, pola, jezika, obrazovanja, društvenog položaja, socijalnog porijekla, imovnog stanja ili nekog drugog ličnog svojstva, drugome uskrati ili ograniči ljudska prava i slobode utvrđena Ustavom, zakonima ili drugim propisima ili opštim aktima ili potvrđenim međunarodnim ugovorima ili mu na osnovu ove razlike daje povlastice ili pogodnosti, kazniće se zatvorom do tri godine.
7 (2) Ako je djelo iz stava 1 ovog člana učinjeno zbog mržnje prema pripadniku grupe određene na osnovu rase, boje kože, religije, porijekla, državne ili nacionalne pripadnosti, kazniće se zatvorom od tri mjeseca do pet godina. (3) Ako djelo iz stava 2 ovog člana učini službeno lice u vršenju službe, kazniće se zatvorom od jedne do osam godina. Podržavamo predlog da se među diskriminatorne osnove dodaju i rodni identitet i seksualna orijentacija. Međutim, smatramo da iz stava 1 treba brisati riječ ljudska, kako bi ostala šira formulacija prava i slobode zbog toga što je Crna Gora, prihvatanjem Protokola 12 uz Evropsku konvenciju o ljudskim pravima prihvatila obavezu da zabrani diskriminaciju, ili neopravdano razlikovanje ljudi u odnosu na lična svojstva, u odnosu na svako pravo garantovano u državi, a ne samo u odnosu na ljudska prava predviđena Konvencijom, kao što je to bio slučaj prije usvajanja Protokola 12. Takođe, Zakon o zabrani diskriminacije definiše diskriminaciju kao svako neopravdano, pravno ili faktičko, pravljenje razlike i postupanje ili propuštanje postupanja.... S druge strane, ako je cilj bio obezbijediti krivičnu sankciju samo u slučaju diskriminacije u odnosu na ljudska prava, a ne i druga prava u pravnom poretku Crne Gore, onda se ovaj član pokazuje kao suvišan imajući u vidu tekst člana. 6. Izmjena i dopuna odredbi čl. 405, Nedozvoljen prelaz državne granice i krijumčarenje ljudi, i čl. 446, Zasnivanje ropskog odnosa i prevoz lica u ropskom odnosu, u cilju usklađivanja sa međunarodnim standardima Odredbe čl. 405 i čl. 446 Krivičnog zakonika bi trebalo izmijeniti i dopuniti tako da se usklade sa međunarodnim standardima, posebno protokolima uz Konvenciju UN protiv transnacionalnog organizovanog kriminala, koji se odnosi na prevenciju, suzbijanje i kažnjavanje trgovine ljudskim bićima, odnosno krijumčarenje migranata. - Odredbu čl. 405, Nedozvoljen prelaz državne granice i krijumčarenje ljudi, izmijeniti tako što će se u stavu 3 nakon riječi od strane više lica na organizovan način, zloupotrebom službenog položaja dodati riječi na nečovječan ili ponižavajući način tako da glasi: Ako je djelo iz stava 2 ovog člana učinjeno od strane više lica na organizovan način, zloupotrebom službenog položaja, na nečovječan ili ponižavajući način ili na način kojim se ugrožava život ili zdravlje lica čiji se nedozvoljeni prelaz granice, boravak ili tranzit omogućava ili je krijumčaren veći broj ljudi, učinilac će se kazniti zatvorom od jedne do deset godina. Poslije stava 3, dodaje se novi stav koji glasi: Lica prema kojima je izvršeno krivično djelo iz stava 3 ovog člana neće biti krivično gonjeni zbog nedozvoljenog prelaska državne granice.
8 Dosadašnji stav 4 postaje stav 5. - Odredbu čl. 446 Zasnivanje ropskog odnosa i prevoz lica u ropskom odnosu, izmijeniti na način što će se u stavu 2 izbrisati riječi iz jedne zemlje u drugu, tako da glasi: Ko prevozi lica koja se nalaze u ropskom ili njemu sličnom odnosu, kazniće se zatvorom od šest mjeseci do pet godina. Obrazloženje Držanje u ropskom položaju ostaje nažalost predmet interesovanja i u savremeno doba, a javlja se najčešće u vidu trgovine ljudskim bićima. Ključni međunarodni standard u ovoj oblasti je Konvencija Ujedinjenih nacija protiv transnacionalnog organizovanog kriminala i prateći Protokoli, koja obavezuje Crnu Goru od godine. Prvi prateći protokol za prevenciju, suzbijanje i kažnjavanje trgovine ljudskim bićima, naročito ženama i djecom (Prvi protokol) uz Konvenciju definiše trgovinu ljudskim bićima 4, a Drugi prateći protokol protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i vazduhom (Drugi protokol) definiše krijumčarenje ljudi. 5 Smatramo da bi odredbe Krivičnog zakona trebalo dopuniti kako bi se adekvatno uskladile sa međunarodnim standardima. - Krivičnim zakonom je predviđeno krivično djelo Nedozvoljen prelaz državne granice i krijumčarenje ljudi (čl. 405) 6, međutim, ovom odredbom se samo djelimično uspostavlja adekvatna zaštita prava krijumčarenih lica. Naime, ugrožavanje života ili zdravlja krijumčarenih migranata je sankcionisano, dok nehumano ili ponižavajuće postupanje, uključujući tu i eksploataciju migranata, nijesu predviđeni kao kvalifikovani oblik krivičnog djela, što predstavlja odstupanje od standarda postavljenog u Drugom protokolu (čl. 6, stav 3 (b)), prema kojem su kao otežavajuće ustanovljene i okolnosti koje sa sobom nose nehuman ili degradirajući tretman, uključujući i eksploataciju krijumčarenih migranata. 4 Trgovina ljudskim bićima definisana je kao vrbovanje, prevoženje, prebacivanje, skrivanje i primanje lica, putem prijetnje silom ili upotrebom sile ili drugih oblika prisile, otmice, prevare, obmane, zloupotrebe ovlašćenja ili teškog položaja ili davanja ili primanja novca ili koristi da bi se dobio pristanak lica koje ima kontrolu nad drugim licem, u cilju eksploatacije (čl. 3, st. 1). 5 Krijumčarenje ljudi definisano je kao obezbjeđivanje nelegalnog ulaska u državu potpisnicu lica koje nije njen državljanin ili lica koje u toj državi nema stalni boravak, a u cilju sticanja, na neposredan ili posredan način, finansijske ili druge materijalne koristi (čl. 3, st. 1). 6 (1) Ko bez propisane dozvole pređe ili pokuša da pređe granicu Crne Gore, naoružan ili upotrebom nasilja, kazniće se zatvorom do jedne godine. (2) Ko se bavi nedozvoljenim prebacivanjem drugih lica preko granice Crne Gore ili ko iz koristoljublja omogućava drugom nedozvoljeni prelaz granice ili nedozvoljen boravak ili tranzit, kazniće se zatvorom od tri mjeseca do pet godina. (3) Ako je djelo iz stava 2 ovog člana učinjeno od strane više lica na organizovan način, zloupotrebom službenog položaja ili na način kojim se ugrožava život ili zdravlje lica čiji se nedozvoljeni prelaz granice, boravak ili tranzit omogućava ili je krijumčaren veći broj ljudi, učinilac će se kazniti zatvorom od jedne do deset godina. (4) Sredstva namijenjena ili upotrijebljena za izvršenje djela iz st. 1 do 3 ovog člana oduzeće se.
9 Takođe, KZ nije propisao da migranti neće biti krivično gonjeni za nedozvoljen prelaz državne granice ako postanu žrtve krivičnog djela navedenog u stavu 3, člana 405 KZ-a, što takođe predstavlja odstupanje od standarda propisanog u Drugom protokolu (čl. 5). - Odredbom člana 446 KZ-a predviđeno je krivično djelo Zasnivanje ropskog odnosa i prevoz lica u ropskom odnosu 7, dok se stavom 2 kao uslov za postojanje krivičnog djela predviđa da se prevoz lica mora obaviti,,iz jedne zemlje u drugu. Prevoz lica bi trebalo da bude kažnjiv bez obzira na to da li se prevoz vrši preko granice ili unutar državne granice. Doslovnim tumačenjem ove zakonske odredbe došlo bi se do suprotnog zaključka da krivično djelo ne postoji ukoliko je obavljeno unutar granica jedne države. Zbog toga bi ovu odredbu trebalo izmijeniti. 7. Propisivanje strožijeg kažnjavanja za krivična djela Zlostavljanje (čl. 166a), Mučenje (čl. 167) i Iznuđivanje iskaza (čl. 166) Propisane kazne za krivična djela: - Zlostavljanje, iz čl. 166a, st. 2, u kvalifikovanom obliku, slučaju kada ga počini službeno lice u vršenju službe,od 3 mjeseca do 3 godine, - Mučenje, iz čl. 167, st. 2, za službeno lice najviše od 1 do 8 godina, i - Iznuđivanje iskaza, iz čl. 166, st. 2, od 2 do 10 godina (za Iznuđivanje iskaza praćeno teškim nasiljem), pri čemu je omogućeno izricanje uslovne osude, suviše su blage, imajući u vidu praksu Komiteta protiv mučenja UN, koja odgovarajućim sankcijama za mučenje smatra one od 6 do 20 godina zatvora. 8 Rok zastarjelosti ovih krivičnih djela takođe nije odgovarajući, imajući u vidu niske kazne. Treba imati u vidu da je Komitet za ljudska prava kritikovao niske kazne i rok zastarjelosti prilikom razmatranja Krivičnog zakonika Republike Srbije, koji sadrži isti raspon kazni za navedena djela kao 7 (1) Ko, kršeći pravila međunarodnog prava, stavi drugog u ropski ili njemu sličan odnos ili ga drži u takvom odnosu, kupi, proda, preda drugom licu ili posreduje u kupovini, prodaji ili predaji ovakvog lica ili podstiče drugog da proda svoju slobodu ili slobodu lica koje izdržava ili o kojem se stara, kazniće se zatvorom od jedne do deset godina. (2) Ko prevozi lica koja se nalaze u ropskom ili njemu sličnom odnosu iz jedne zemlje u drugu, kazniće se zatvorom od šest mjeseci do pet godina. (3) Ko djelo iz st. 1 i 2 ovog člana učini prema maloljetnom licu, kazniće se zatvorom od pet do petnaest godina. 8 Sprečavanje i kažnjavanje mučenja i drugih oblika zlostavljanja priručnik za sudije i tužioce, Radmila Dragičević-Dičić,dr Ivan Janković, Beogradski centar za ljudska prava, Beograd, 2011, str. 61 i 182. Takođe, Chris Ingelse, The UN Committee against Torture: An Assessment, Kluwer Law International, 2001, strana 342.
10 i Krivični zakonik Crne Gore. 9 Takođe, za k.d., koje se u praksi dodatno snižavaju i omogućavaju izricanje uslovne osude, odnosno izrazito blagu kaznenu politiku u odnosu na sankcionisanje drastičnih zloupotreba ovlašćenja od strane državnih službenika, kako smo pokazali u izvještaju Procesuiranje zlostavljanja i mučenja u Crnoj Gori. Ovakva kaznena politika, koju omogućavaju niske propisane kazne za navedena krivična djela, ne doprinosi djelotvornoj zabrani i sprječavanju mučenja i drugog zlostavljanja, odnosno zaštiti apsolutno zaštićenog ljudskog prava, od koga je zabranjeno odstupiti i za vrijeme ratnog stanja. 9 Završne napomene Komiteta za ljudska prava u odnosu na izvještaj Republike Srbije od , stav 11 ( Komitet zabrinjava kažnjavanje za mučenje i zlostavljanje kaznom čiji je maksimum osam godina zatvora, kao i rok zastarjelosti od deset godina. Država ugovornica treba da izmijeni svoje zakone i praksu, kako u cilju povećanja maksimuma zatvorske kazne za mučenje i slična krivična djela, tako i roka zastarjelosti, imajući u vidu težinu tih zločina. The Committee is concerned that torture and ill-treatment are only punishable by a sentence of up to a maximum of eight years imprisonment, and that the statutory limitation period is ten years. The State party should amend its legislation and practice, both with respect to the length of the maximum prison term for torture and related crimes, and extend the statutory limitation period, bearing in mind the gravity of such crimes.)
YUCOM, GSA - inicijativa - zlocin iz mrznje-2
INICIJATIVA ZA DOPUNU ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA KRIVIČNOG ZAKONIKA Član 1. U Krivičnom zakoniku ( Službeni glasnik RS, br. 85/05, 88/05 ispravka, 107/05 ispravka, 72/09 i 111/09), u članu 54. posle
KODEKS POLICIJSKE ETIKE
KODEKS POLICIJSKE ETIKE Izdavač: MINISTARSTVO UNUTRAŠNJIH POSLOVA Uprava policije Bulevar Svetog Petra Cetinjskog 22 81000 Podgorica Crna Gora www.mup.gov.me Tiraž: 2500 Štampa: XXXX Podgorica, 2014. Štampu
ИЗВОД ИЗ ЗАКОНА О ОСНОВАМА СИСТЕМА ОБРАЗОВАЊА И ВАСПИТАЊА 5. ПРАВА ДЕТЕТА И УЧЕНИКА, ОБАВЕЗЕ И ОДГОВОРНОСТИ УЧЕНИКА Обавезе ученика - Члан 80. У оства
ИЗВОД ИЗ ЗАКОНА О ОСНОВАМА СИСТЕМА ОБРАЗОВАЊА И ВАСПИТАЊА 5. ПРАВА ДЕТЕТА И УЧЕНИКА, ОБАВЕЗЕ И ОДГОВОРНОСТИ УЧЕНИКА Обавезе ученика - Члан 80. У остваривању својих права ученик не сме да угрожава друге
Microsoft PowerPoint - Kompenzacija i naknada stete-Hajrija Hadziomerovic Muftic.ppt
Kompenzacija/ naknada štete žrtvama Hajrija Hadžiomerović-Muftić Federalna tužiteljica Federalno tužilaštvo FBiH Međunarodni dokumenti UN Konvencija o transnacionalnom organizovanom kriminalu sa dodatnim
PREDLOG ZAKON O IZMENI ZAKONA O JAVNOM REDU I MIRU Član 1. U Zakonu o javnom redu i miru ( Sl. Glasnik RS broj 6/16) naziv iznad člana i član 22. briš
PREDLOG ZAKON O IZMENI ZAKONA O JAVNOM REDU I MIRU Član 1. U Zakonu o javnom redu i miru ( Sl. Glasnik RS broj 616) naziv iznad člana i član 22. brišu se. Član 2. Ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od
Proba
Kabinet Zaštitnika 020/241-642 Savjetnici 020/225-395 Centrala 020/225-395 Fax: 020/241-642 E-mail: ombudsman@t-com.me www.ombudsman.co.me Broj: 01-873/18-2 Podgorica, 31.12.2018. godine KM/KM Zaštitnik
Proba
Kabinet Zaštitnika 020/241-642 Savjetnici 020/225-395 Centrala 020/225-395 Fax: 020/241-642 E-mail: ombudsman@t-com.me www.ombudsman.co.me Broj: 157/14 Podgorica, 26.01.2015. godine DK/DK Zaštitnik ljudskih
medjunarodni.qxd
Opšta preporuka br. 19 Komiteta za eliminaciju diskriminacije žena 1 Nasilje nad ženama OPŠTI PODACI 1. Nasilje zasnovano na razlici polova je oblik diskriminacije koji ozbiljno umanjuje mogućnosti da
Република Србија ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД Кзз 1093/ године Б е о г р а д У ИМЕ НАРОДА Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија
Република Србија ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД 26.01.2016. године Б е о г р а д У ИМЕ НАРОДА Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија: Драгише Ђорђевића, председника већа, Зорана Таталовића, Радмиле
З А К О Н
РЕПУБЛИКА СРПСКА ВЛАДА НАЦРТ ЗАКОН О ИЗМЈЕНАМА И ДОПУНАМА ЗАКОНА О ЈАВНОМ РЕДУ И МИРУ Бања Лука, март 2019. године ЗАКОН О ИЗМЈЕНАМА И ДОПУНАМА ЗАКОНА О ЈАВНОМ РЕДУ И МИРУ Нацрт Члан 1. У Закону о јавном
Microsoft Word - ispitna-pitanja-MJP-apr-2019.doc
ИСПИТНА ПИТАЊА ИЗ МЕЂУНАРОДНОГ ЈАВНОГ ПРАВА НАПОМЕНА: Испитна питања сачињена су према новом издању уџбеника Међународно јавно право из 2019. године и важе за све студенте од јунског испитног рока 2019.
ПРЕДЛОГ
Z A K O N O IZMENAMA ZAKONA O JAVNOM REDU I MIRU Član 1. PREDLOG U Zakonu o javnom redu i miru ( Službeni glasnik RS, broj 6/16), u članu 17. stav 1. broj: 10.000 zamenjuje se brojem: 50.000, a broj: 50.000
Šta je to KD?
Šta je to KD? prvi, osnovni, temeljni pojam krivičnog prava jeste krivično djelo. protivpravno djelo kojim se povređuju ili ugrožavaju zaštićene vrijednosti i koje je, zbog svoje opasnosti ili štetnosti
Правилник о дисциплинској и материјалној одговорности запослених у школи
На основу члана 119, став 1, тачка 1 и члана 162. Закона о основама система образовања и васпитања ( Сл. гласник РС, бр. 88/2017) и одредаба Закона о раду ( Сл. гласник РС, бр. 24/2005, 61/2005, 54/2009,
ПРАВИЛНИК О ПОСТУПКУ УНУТРАШЊЕГ УЗБУЊИВАЊА
На основу члана 16 Закона о заштити узбуњивача ( Сл. Гласник РС, бр. 128/2014) (даље: Закон) и Правилника о начину унутрашњег узбуњивања, начину одређивања овлашћеног лица код послодавца, као и другим
Nacrt zakona o dopuni Zakona o pravosudnom ispitu u Republici Srpskoj
REPUBLIKA SRPSKA VLADA NACRT ZAKON O DOPUNI ZAKONA O PRAVOSUDNOM ISPITU U REPUBLICI SRPSKOJ Banja Luka, maj 2019. godine Nacrt ZAKON O DOPUNI ZAKONA O PRAVOSUDNOM ISPITU U REPUBLICI SRPSKOJ Član 1. U Zakonu
HORIZONTAL FACILITY ZA ZAPADNI BALKAN I TURSKU Suzbijanje korupcije, privrednog i organizovanog kriminala Sprovođenje pravde Sprječavanje diskriminaci
HORIZONTAL FACILITY ZA ZAPADNI BALKAN I TURSKU Suzbijanje korupcije, privrednog i organizovanog kriminala Sprovođenje pravde Sprječavanje diskriminacije i zaštita prava osjetljivih grupa Mehanizam za koordinaciju
На основу члана 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ("Сл. гласник РС", бр. 88/2017), Школски одбор Oснове школе Сте
На основу члана 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ("Сл. гласник РС", бр. 88/2017), Школски одбор Oснове школе Стеван Мокрањац, на седници одржаној дана 26.02.2019 године
OBAVEŠTENJE ZAKON O PRIVATNOM OBEZBEĐENJU objavljen je u Službenom glasniku RS br. 104 od godine i stupio na snagu godine.. ZA
OBAVEŠTENJE ZAKON O PRIVATNOM OBEZBEĐENJU objavljen je u Službenom glasniku RS br. 104 od 27.11.2013. godine i stupio na snagu 05.12.2014. godine.. ZAKON O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PRIVATNOM OBEZBEĐENJU
Slide 1
Појам дискриминације ПРОФ. ДР ИВАНА КРСТИЋ 25./26.10.2018. БЕОГРАД Универзална декларација о људским правима (1948) Члан 2. јемчи свима слободу и једнакост у достојанству и правима без обзира на било какву
Proba
Kabinet Zaštitnika 020/241-642 Savjetnici 020/225-395 Centrala 020/225-395 Fax: 020/241-642 E-mail: ombudsman@t-com.me www.ombudsman.co.me Broj: 01-339/19-2 Podgorica, 28.06.2019. godine KM/KM Zaštitnik
Република Србија ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД Кзз 786/ године Б е о г р а д У ИМЕ НАРОДА Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија:
Република Србија ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД 26.01.2016. године Б е о г р а д У ИМЕ НАРОДА Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија: Драгише Ђорђевића, председника већа, Зорана Таталовића, Радмиле
Nasilje u porodici Pravni postupci zaštite sos telefon sos ženski centar novi sad
Nasilje u porodici Pravni postupci zaštite SOS ženski centar 021/422-740 0800101010 (besplatan broj za sve mreže) * Konsultacije putem telefona : svaki radni dan od 17h do 21h * Zakazivanje za psihološko
Prečišćeni tekst Zakona o mladima obuhvata sljedeće propise: 1. Zakon o mladima ("Službeni list Crne Gore", br. 042/16 od 11.07.2016), 2. Zakon o dopuni Zakona o mladima ("Službeni list Crne Gore", br.
Proba
Kabinet Zaštitnika 020/241-642 Savjetnici 020/225-395 Centrala 020/225-395 Fax: 020/241-642 E-mail: ombudsman@t-com.me www.ombudsman.co.me Br. 12/16-4 Podgorica, 23.03. 2016. godine Na osnovu člana 41.
ПРЕДЛОГ З А К О Н О ИЗМЕНАМА И ДОПУНИ ЗАКОНА О ОДУЗИМАЊУ ИМОВИНЕ ПРОИСТЕКЛЕ ИЗ КРИВИЧНОГ ДЕЛА Члан 1. У Закону о одузимању имовине проистекле из криви
ПРЕДЛОГ З А К О Н О ИЗМЕНАМА И ДОПУНИ ЗАКОНА О ОДУЗИМАЊУ ИМОВИНЕ ПРОИСТЕКЛЕ ИЗ КРИВИЧНОГ ДЕЛА Члан 1. У Закону о одузимању имовине проистекле из кривичног дела ( Службени гласник РС, бр. 32/13 и 94/16),
Evropski Parlament USVOJENA DOKUMENTA Prava interseks osoba Rezolucija Evropskog parlamenta od 14. februara 2019 o pravima interseks osoba (
Evropski Parlament 2014-2019 USVOJENA DOKUMENTA Prava interseks osoba Rezolucija Evropskog parlamenta od 14. februara 2019 o pravima interseks osoba (2018/2878(RSP)) Evropski parlament, uzimajući u obzir
З А К О Н О ИЗМЕНАМА И ДОПУНАМА ЗАКОНИКА О КРИВИЧНОМ ПОСТУПКУ Члан 1. П Р Е Д Л О Г У Законику о кривичном поступку ( Службени гласник РС, бр. 72/11,
З А К О Н О ИЗМЕНАМА И ДОПУНАМА ЗАКОНИКА О КРИВИЧНОМ ПОСТУПКУ Члан 1. П Р Е Д Л О Г У Законику о кривичном поступку ( Службени гласник РС, бр. 72/11, 101/11, 121/12, 32/13, 45/13 и 55/14), у члану 21.
Република Србија ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД Рев1 8/ године Б е о г р а д У ИМЕ НАРОДА Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија С
Република Србија ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД 27.12.2016. године Б е о г р а д У ИМЕ НАРОДА Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија Снежане Андрејевић, председника већа, Споменке Зарић и Бисерке Живановић,
pravnici odgovaraju.doc
СТАРОСНА ГРАНИЦА ЗА ЗАСНИВАЊЕ РАДНОГ ОДНОСА Питање: Да ли постоји горња старосна граница за закључивање уговора о раду, односно за заснивање радног односа? Одговор: Члан 24. Закона о раду ( Службени гласник
Polazne osnove za izradu Nacionalne strategije za borbu protiv diskriminacije
На основу члана 45. став 1. Закона о Влади ( Службени гласник РС, бр. 55/05, 71/05 исправка, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 УС и 72/12), Влада доноси I. УВОДНИ ДЕО СТРАТЕГИЈУ ПРЕВЕНЦИЈЕ И ЗАШТИТЕ ОД ДИСКРИМИНАЦИЈЕ
Microsoft Word - ocena ustavnosti ??? 2.12
УСТАВНИ СУД РЕПУБЛИКЕ СРБИЈЕ БЕОГРАД Немањина 26 На основу члана 167. став 1. тачка 1. и 168. став 2. Устава Републике Србије («Службени гласник РС» бр. 98/2006) и члана 2., 50. и 51. Закона о Уставном
Република Србија ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД Кзз 20/ године Б е о г р а д У ИМЕ НАРОДА Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија:
Република Србија ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД 20.01.2016. године Б е о г р а д У ИМЕ НАРОДА Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија: Невенке Важић, председника већа, Веска Крстајића, Биљане Синановић,
Microsoft Word - PRAVILNIK O DISCIPLIN I MATERIJALNODGOVOR ZAPOSLENIH 2018
На основу члана 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ("Службени гласник РС", бр. 88/2017, у даљем тексту: Закон) и члана 56. став 1. тач.1) Статута Основне школе Светозар
Katalog propisa Registar i precisceni tekstovi propisa Crne Gore
Prečišćeni tekst Zakona o zaštiti građana Crne Gore na radu u inostranstvu obuhvata sljedeće propise: 1. Zakon o zaštiti građana Crne Gore na radu u inostranstvu ("Službeni list Republike Crne Gore", br.
narrative report
Gundulićev venac 48, 11000 Beograd Tel: 011 3287 226; 011 3287 334 office@bezbednost.org www.bezbednost.org RESURSI www.bezbednost.org/resursi ZAKON O BEZBEDNOSNO- INFORMATIVNOJ AGENCIJI ( Sl. glasnik
Katalog propisa v3.05
Na osnovu člana 88 tačke 2 Ustava Republike Crne Gore donosim UKAZ O PROGLAŠENJU ZAKONA O SLOBODNOM PRISTUPU INFORMACIJAMA ("Sl. list RCG", 68/05 od 15.11.2005 i "Sl. list Crne Gore", br. 73/10 od 10.12.2010,
На основу члана 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ("Службени гласник РС", бр. 88/2017, у даљем тексту: Закон) и ч
На основу члана 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ("Службени гласник РС", бр. 88/2017, у даљем тексту: Закон) и члана 53.став 1.тачка 1) Статута школe, Школски одбор
ПРЕДЛОГ ЗАКОНА
Z A K O N O ZABRANI DISKRIMINACIJE I. OSNOVNE ODREDBE Predmet Zakona Član 1. Ovim zakonom uređuje se opšta zabrana diskriminacije, oblici i slučajevi diskriminacije, kao i postupci zaštite od diskriminacije.
Prečišćeni tekst Zakona o volonterskom radu obuhvata sljedeće propise: 1. Zakon o volonterskom radu ("Službeni list Crne Gore", br. 026/10 od 07.05.2010), 2. Ispravka Zakona o volonterskom radu ("Službeni
Medjunarodna konvencija o suzbijanju i kaznjavanju zlocina aparthejda-UN
ZAKON O RATIFIKACIJI MEĐUNARODNE KONVENCIJE O SUZBIJANJU I KAŽNJAVANJU ZLOČINA APARTHEJDA ("Sl. list SFRJ", br. 14/75) ČLAN 1. Ratifikuje se Međunarodna konvencija o suzbijanju i kažnjavanju zločina aparthejda,
Katalog propisa Registar i precisceni tekstovi propisa Crne Gore
592. Na osnovu člana 95 tačka 3 Ustava Crne Gore donosim UKAZ O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZABRANI ZLOSTAVLJANJA NA RADU ("Službeni list Crne Gore", br. 030/12 od 08.06.2012) Proglašavam Zakon o zabrani zlostavljanja
KRIVIČNI ZAKONIK
KRIVIČNI ZAKONIK OPŠTI DEO Glava prva OSNOVNEODREDBE Nema krivičnog dela niti kazne bez zakona Član 1 Nikome ne može biti izrečena kazna ili druga krivična sankcija za delo koje pre nego što je učinjeno
P R E D L O G Z A K O N O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNOM OKUPLJANJU Član 1. U Zakonu o javnom okupljanju ( Sl. Glasnik RS broj 6/16), u članu 3.
P R E D L O G Z A K O N O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNOM OKUPLJANJU Član 1. U Zakonu o javnom okupljanju ( Sl. Glasnik RS broj 6/16), u članu 3. u stavu 1. reči: socijalnih i brišu se. U stavu 2.
Sarajevo, 15
Na temelju člana 14 Zakona o udrugama i fondacijama Bosne i Hercegovine ( Službeni glasnik BiH,broj 32/01) i Izmjena i dopuna zakona o udrugama i fondacijama Bosne i Hercegovine ( Službeni glasnik BiH,broj
Мр. Јасмина Киурски Заменица Апелационог јавног тужиоца у Београду НАСИЉЕ У ПОРОДИЦИ МЕЂУНАРОДНИ ПРАВНИ АКТИ 1 Универзална декларација Уједињених наци
Мр. Јасмина Киурски Заменица Апелационог јавног тужиоца у Београду НАСИЉЕ У ПОРОДИЦИ МЕЂУНАРОДНИ ПРАВНИ АКТИ 1 Универзална декларација Уједињених нација о људским правима, 2 већ у Преамбули садржи одредбе
EU Criminal Law and Justice
Jačanje kapaciteta za sprovođenje prava Evropske unije Program tehničke pomoći Luksemburga Srbiji Pravosudna akademije Republike Srbije Krivično pravo i pravosuđe EU Gostujući predavač Gabriela Ivan-Cucu,
ЗАВОД ЗА ЈАВНО ЗДРАВЉЕ ЗРЕЊАНИН Зрењанин, Др Емила Гаврила бр. 15 П Р А В И Л Н И К О ПОСТУПКУ УНУТРАШЊЕГ УЗБУЊИВАЊА КОД ЗАВОДА ЗА ЈАВНО ЗДРАВЉЕ ЗРЕЊА
ЗАВОД ЗА ЈАВНО ЗДРАВЉЕ ЗРЕЊАНИН Зрењанин, Др Емила Гаврила бр. 15 П Р А В И Л Н И К О ПОСТУПКУ УНУТРАШЊЕГ УЗБУЊИВАЊА КОД ЗАВОДА ЗА ЈАВНО ЗДРАВЉЕ ЗРЕЊАНИН децембар 2015. На основу члана 16. став 1. Закона
Evropska unija Republika Srbija Ministarstvo rada i socijalne politike Srbija Zabrana diskriminacije u Srbiji i ranjive društvene grupe Projekat Podrš
Evropska unija Republika Srbija Ministarstvo rada i socijalne politike Srbija Zabrana diskriminacije u Srbiji i ranjive društvene grupe Projekat Podrška sprovođenju antidiskriminacionog zakonodavstva i
Advokatska kancelarija Blagojević, Banja Luka
KRIVIČNI ZAKONIK REPUBLIKE SRPSKE ("Sl. glasnik RS", br. 64/2017 i 104/2018 - odluka US) OPŠTI DIO GLAVA I OSNOVNE ODREDBE Osnov i funkcija krivičnog zakonodavstva Republike Srpske Član 1 (1) Krivičnopravne
Следећи међународне стандарде родне равноправности утврђене Универзалном декларацијом о људским правима, Конвенцијом о елиминисању свих облика дискрим
Следећи међународне стандарде родне равноправности утврђене Универзалном декларацијом о људским правима, Конвенцијом о елиминисању свих облика дискриминације жена и Опционим протоколом уз ову Конвенцију,
Dr Miloš Babić
KRIVIČNI ZAKONIK REPUBLIKE SRPSKE OPŠTI DIO GLAVA I OSNOVNE ODREDBE Osnov i funkcija krivičnog zakonodavstva Republike Srpske Član 1. (1) Krivičnopravne odredbe sadržane u ovom zakoniku zasnivaju se na
Na osnovu člana 19. stav (1) Zakona o Vladi Federacije Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", br. 1/94, 8/95, 58/02, 19/03, 2/06 i 8/0
Na osnovu člana 19. stav (1) Zakona o Vladi Federacije Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", br. 1/94, 8/95, 58/02, 19/03, 2/06 i 8/06) i člana 20a. stav (3) Zakona o radu ("Službene novine
II Поступак унутрашњег узбуњивања Члан 3. Поступак унутрашњег узбуњивања започиње достављањем информације Овлашћеном лицу у вези са узбуњивањем, писме
II Поступак унутрашњег узбуњивања Члан 3. Поступак унутрашњег узбуњивања започиње достављањем информације Овлашћеном лицу у вези са узбуњивањем, писмено или усмено. Члан 4. Писмено достављање информације
Закон о заштити пословне тајне ("Службеном гласнику РС", бр. 72/2011)
На основу члана 112. став 1. тачка 2. Устава Републике Србије, доносим Указ о проглашењу Закона о заштити пословне тајне Проглашава се Закон о заштити пословне тајне, који је донела Народна скупштина Републике
Microsoft Word - ORCA_inicijativa za izmene i dopune KZ.doc
Полазећи од несумњивог друштвеног значаја које има санкционисање противправног злостављања и убиства животиња, односно чињенице да се кроз њихово санкционисање штите основна људска права на сигуран и безбедан
BOSNA I HERCEGOVINA
BOSNA I HERCEGOVINA FEDERACIJA BOSNE I HERCEGOVINE ZENIČKO-DOBOJSKI KANTON KANTONALNO TUŽILAŠTVO ZENIČKO-DOBOJSKOG KANTONA Broj: T04 0 KTK 0035766 18 Zenica, 24.07.2019. godine OPŠTINSKI SUD ZENICA Sudija
Microsoft Word - ZAKON o akcijskom fondu.doc
ZAKON O AKCIJSKOM FONDU ("Sl. glasnik RS", br. 38/2001 i 45/2005) Osnivanje Član 1 Osniva se Akcijski fond Republike Srbije (u daljem tekstu: Akcijski fond). Druga pravna lica ne mogu koristiti naziv akcijski
0BZAKON 1BO ZAŠTITI GRAĐANA SAVEZNE REPUBLIKE JUGOSLAVIJE NA RADU U INOSTRANSTVU ("Sl. list SRJ", br. 24/98 i "Sl. glasnik RS", br. 101/ dr. zak
0BZAKON 1BO ZAŠTITI GRAĐANA SAVEZNE REPUBLIKE JUGOSLAVIJE NA RADU U INOSTRANSTVU ("Sl. list SRJ", br. 24/98 i "Sl. glasnik RS", br. 101/2005 - dr. zakon i 36/2009 - dr. zakon) Član 1 Ovim zakonom uređuju
Службени гласник РС, бр. 1/2017 ТРЕЋЕ ОДЕЉЕЊЕ ПРЕДМЕТ ЈОВАНОВИЋ против СРБИЈЕ (Представке бр /13 и 21907/13) ПРЕСУДА СТРАЗБУР 19. јул годи
Службени гласник РС, бр. 1/2017 ТРЕЋЕ ОДЕЉЕЊЕ ПРЕДМЕТ ЈОВАНОВИЋ против СРБИЈЕ (Представке бр. 21497/13 и 21907/13) ПРЕСУДА СТРАЗБУР 19. јул 2016. године Ова пресуда је правоснажна, али може бити предмет
Microsoft Word - FL-nadzor doc
Службени гласник РС, бр. 85/2011 На основу члана 13ж. став 8. Закона о финансијском лизингу ( Службени гласник РС, бр. 55/2003, 61/2005 и 31/2011) и члана 15. став 1. Закона о Народној банци Србије ( Службени
Република Србија Аутономна Покрајина Војводина Гимназија и економска школа ''Бранко Радичевић'' Kовин Цара Лазара 197 Број:309/18 Ковин, год
Република Србија Аутономна Покрајина Војводина Гимназија и економска школа ''Бранко Радичевић'' Kовин Цара Лазара 197 Број:309/18 Ковин,17.05.2018.год Тел/Факс +381 13 742 300 Web-презентација школе: www.gimeko.edu.rs
Na osnovu Ċlana 57
На основу члана 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ( Сл. гласник РС, бр. 88/17 и 27/18 др. закон) и члана Статута, Школски одбор Пољопривредне школе са домом ученика
РЕПУБЛИКА СРБИЈА ЗАШТИТНИК ГРАЂАНА 71 92/15 Б е о г р а д дел. бр датум: г. НАЦИОНАЛНИ МЕХАНИЗАМ ЗА ПРЕВЕНЦИЈУ ТОРТУРЕ ПРАЋЕЊЕ ПОСТУП
РЕПУБЛИКА СРБИЈА ЗАШТИТНИК ГРАЂАНА 71 92/15 Б е о г р а д дел. бр.36896 датум: 07.10.2015.г. НАЦИОНАЛНИ МЕХАНИЗАМ ЗА ПРЕВЕНЦИЈУ ТОРТУРЕ ПРАЋЕЊЕ ПОСТУПАЊА НАДЛЕЖНИХ ОРГАНА ПРЕМА ИЗБЕГЛИЦАМА И МИГРАНТИМА
САДРЖАЈ
САДРЖАЈ Садржај 263 Део први: Основне одредбе... 5 Део други: Општа правила извршног поступка...25 Глава прва: Извршна и веродостојна исправа...26 1. Основи за доношење решења о извршењу...26 2. Извршна
З а к о н бр. 273/2001 Сб. о правима припадника националних мањина и о измени неких закона од 10. јула год. Změna: zákon č. 320/2002 Sb., platno
З а к о н бр. 273/2001 Сб. о правима припадника националних мањина и о измени неких закона од 10. јула 2001. год. Změna: zákon č. 320/2002 Sb., platnost od 1. ledna 2003 (viz 6 odst. 7 a ost. 8 a 13a v
Microsoft Word - Pravilnik o sukobu interesa
Na osnovu člana 62. Zakona o preduzećima (Službeni glasnik Republike Srpske, broj: 24/98,62/02,66/02,38/03,97/04 i 34/06) i člana 18. Statuta Društva za upravljanje investicionim fondovima "Polara Invest"
Upravni odbor Centra za obuku u sudstvu i državnom tužilaštvu je na osnovu člana 14 stav 1 tačka 13 Zakona o Centru za obuku u sudstvu i državnom tuži
Upravni odbor Centra za obuku u sudstvu i državnom tužilaštvu je na osnovu člana 14 stav 1 tačka 13 Zakona o Centru za obuku u sudstvu i državnom tužilaštvu ("Službeni list CG" broj 58/2015), na predlog
Microsoft Word - Komentari Fonda za humanitarno pravo na prvi nacrt revidiranog Akcionog plana za Poglavlje 23_ docx
HlCIndexOut: 25 F136701 Beograd, 08.02.2018. Komentari Fonda za humanitarno pravo (FHP) na prvi nacrt revidiranog Akcionog plana za Poglavlje 23 1 Broj i 1.3.9.2 1.4.1.1./1.4.3.1. AKTIVNOSTI Predviđene
Канцеларија за људска и мањинска права Влада Републике Србије др Радомир Зекавица с пoсeбним oсвртoм нa улoгу и дoпринoс Mинистaрствa унутрaшњих пoслo
Канцеларија за људска и мањинска права Влада Републике Србије др Радомир Зекавица с пoсeбним oсвртoм нa улoгу и дoпринoс Mинистaрствa унутрaшњих пoслoвa РС Пројекат финансира ЕУ Имплементација антидискриминационих
Predlog Nacrta ZoSO
ПРЕДЛОГ ПРЕДНАЦРТА ЗАКОНА О СТУДЕНТСКОМ ОРГАНИЗОВАЊУ Београд, фебруар 2013. године I. ОСНОВНЕ ОДРЕДБЕ Члан 1. Овим законом се уређује институционални оквир за студентско организовање на самосталним високошколским
P R A V I L N I K O POLITIKAMA UPRAVLJANJA SUKOBOM INTERESA Brokersko - dilerskog društva TRADEWIN 24 a.d. Novi Beograd Uvod Član 1. TRADEWIN 24 a.d.
P R A V I L N I K O POLITIKAMA UPRAVLJANJA SUKOBOM INTERESA Brokersko - dilerskog društva TRADEWIN 24 a.d. Novi Beograd Uvod Član 1. TRADEWIN 24 a.d. Novi Beograd (u daljem tekstu: Društvo) svoje poslovanje
Завод за хитну медицинску помоћ Крагујевац Број: 01/ Дана: год. Крагујевац На основу члaна 136. Закона о здравственој заштити (Служ
Завод за хитну медицинску помоћ Крагујевац Број: 01/2452-15 Дана: 01.12.2015. год. Крагујевац На основу члaна 136. Закона о здравственој заштити (Службени гласник РС бр. 107/05, 72 /09, 88/10, 99/10, 57/11,
Јавно комунално предузеће ''Чистоћа и зеленило'' Датум: године Зрењанин На основу члана 16 став 1 Закона о заштити узбуњивача ( у даљем тек
Јавно комунално предузеће ''Чистоћа и зеленило'' Датум: 02.12.2015.године Зрењанин На основу члана 16 став 1 Закона о заштити узбуњивача ( у даљем тексту: закон) Службени гласник Републике Србије број
Република Србија ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД Кзз 803/ године Б е о г р а д У ИМЕ НАРОДА Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија:
Република Србија ВРХОВНИ КАСАЦИОНИ СУД 23.09.2015. године Б е о г р а д У ИМЕ НАРОДА Врховни касациони суд, у већу састављеном од судија: Невенке Важић, председника већа, Веска Крстајића, Биљане Синановић,
Број: 10/17-18 Директор ДРЛС ''Север'' Марко Менићанин, поступајући као првостепени дисциплински орган у смислу одредбе члана 75. став 2. Дисциплинско
Број: 10/17-18 Директор ДРЛС ''Север'' Марко Менићанин, поступајући као првостепени дисциплински орган у смислу одредбе члана 75. став 2. Дисциплинског правилника РСС, поводом дисциплинске пријаве рукометног
Microsoft Word - RSC doc
UNITED NATIONS United Nations Interim Administration Mission in Kosovo UNMIK NATIONS UNIES Mission d Administration Intérimaire des Nations Unies au Kosovo УНМИК/РЕГ/2001/21 21. август 2001. године УРЕДБА
Preuzeto iz elektronske pravne baze Paragraf Lex Ukoliko ovaj propis niste preuzeli sa Paragrafovog sajta ili niste sigurni da li je u
www.paragraf.rs Preuzeto iz elektronske pravne baze Paragraf Lex Ukoliko ovaj propis niste preuzeli sa Paragrafovog sajta ili niste sigurni da li je u pitanju važeća verzija propisa, poslednju verziju
ПОСЛАНИЦИМА НАРОДНЕ СКУПШТИНЕ РЕПУБЛИКЕ СРБИЈЕ
Vlada Republike Srbije Ministarstvo finansija Kneza Miloša 20 11000 Beograd -Radna grupa za izradu Nacrta Zakona o javnim nabavkama PREDMET: Sugestije u vezi izrade Nacrta Zakona o javnim nabavkama Poštovani,
Microsoft Word - Pravilnik o politikama upravljanja sukobom interesa.doc
P R A V I L N I K O POLITIKAMA UPRAVLJANJA SUKOBOM INTERESA Brokersko-dilerskog društva SBD Broker a.d. Subotica 1 Na osnovu člana 27. Pravilnika o organizacionim zahtevima za pružanje investicionih usluga
Правосудна Комисија Брчко дистрикта Босне и Херцеговине, на основу члана 14. став (1) тачка н) Закона о правосудној комисији Брчко дистрикта БиХ («Слу
Правосудна Комисија Брчко дистрикта Босне и Херцеговине, на основу члана 14. став (1) тачка н) Закона о правосудној комисији Брчко дистрикта БиХ («Службени гласник Брчко дистрикта БиХ», број 19/07, 20/07
ЗАДАТИ СЛУЧАЈ ЗА ДРУГО НАЦИОНАЛНО ТАКМИЧЕЊЕ У СИМУЛАЦИЈИ СУЂЕЊА (MOOT COURT) ИЗ ОБЛАСТИ ЗАШТИТЕ ОД ДИСКРИМИНАЦИЈЕ Организатори: ПОВЕРЕНИК ЗА ЗАШТИТУ Р
ЗАДАТИ СЛУЧАЈ ЗА ДРУГО НАЦИОНАЛНО ТАКМИЧЕЊЕ У СИМУЛАЦИЈИ СУЂЕЊА (MOOT COURT) ИЗ ОБЛАСТИ ЗАШТИТЕ ОД ДИСКРИМИНАЦИЈЕ Организатори: ПОВЕРЕНИК ЗА ЗАШТИТУ РАВНОПРАВНОСТИ РЕПУБЛИКЕ СРБИЈЕ у партнерству са ПРАВОСУДНОМ
Правилник о дисциплинској и материјалној одговорности запослених у ОШ Емилија Остојић Пожега На основу члана 119. став 1. тачка 1) Закона о основама с
На основу члана 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ("Сл. гласник РС", бр. 881/17 - даље: Закон) и члана 113 став 1 тач.1) Статута ОШ Емилија Остојић пожега, Школски
ПРЕДЛОГ ЗАКОН О ДОПУНИ ЗАКОНА О УСТАВНОМ СУДУ Члан 1. У Закону о Уставном суду ( Службени гласник РС, бр. 109/07, 99/11, 18/13 - УС и 40/15 - др. зако
ПРЕДЛОГ ЗАКОН О ДОПУНИ ЗАКОНА О УСТАВНОМ СУДУ Члан 1. У Закону о Уставном суду ( Службени гласник РС, бр. 109/07, 99/11, 18/13 - УС и 40/15 - др. закон), у члану 89. став 3. после речи: постављен тачка
РЕПУБЛИКА СРБИЈА ЗАШТИТНИК ГРАЂАНА /17 Б е о г р а д дел. бр датум: г. НАЦИОНАЛНИ МЕХАНИЗАМ ЗА ПРЕВЕНЦИЈУ ТОРТУРЕ МОНИТОРИН
РЕПУБЛИКА СРБИЈА ЗАШТИТНИК ГРАЂАНА 281-18/17 Б е о г р а д дел. бр. 12689 датум: 29. 03. 2017. г. НАЦИОНАЛНИ МЕХАНИЗАМ ЗА ПРЕВЕНЦИЈУ ТОРТУРЕ МОНИТОРИНГ УСТАНОВА У КОЈИМА СЕ НАЛАЗЕ ЛИЦА ЛИШЕНА СЛОБОДЕ МОНИТОРИНГ
На основу чл и 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ( Службени гласник РС, број 88/17) и члана 43. став 1. тач
На основу чл. 109. и 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ( Службени гласник РС, број 88/17) и члана 43. став 1. тачка 1). Статута Средње школе Свилајнац у Свилајнцу (у
Број: I-РП-1-58/14 Дана: Нови Сад Покрајински заштитник грађана - омбудсман у складу са чланом 42. став 2. Покрајинске скупштинске одлуке
Број: I-РП-1-58/14 Дана: 21.02.2015. Нови Сад Покрајински заштитник грађана - омбудсман у складу са чланом 42. став 2. Покрајинске скупштинске одлуке о Покрајинском заштитнику грађана - омбудсману ( Службени
Нацрт закона
РЕПУБЛИКА СРПСКА МИНИСТАРСТВО ПРАВДЕ НАЦРТ ЗАКОН О ИЗМЈЕНИ ЗАКОНА О НАСЉЕЂИВАЊУ Бања Лука, април 2019. године Нацрт ЗАКОН О ИЗМЈЕНИ ЗАКОНА О НАСЉЕЂИВАЊУ Члан 1. У Закону о насљеђивању ( Службени гласник
IZVJESTAJ
Moskovska bb, 81 000 Podgorica, Crna Gora T/F: +382 20 510 040; + 382 20 510 041 E-mail: hra@t-com.me www.hraction.org PREDLOZI AMANDMANA NA PREDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O USTAVNOM SUDU
На основу чл и 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ( Службени гласник РС, број 88/17) Школски одбор Основне ш
На основу чл. 109. и 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања ( Службени гласник РС, број 88/17) Школски одбор Основне школе Стеван Мокрањац у Кобишници, на седници одржаној
Advokatska kancelarija Blagojević, Banja Luka
("Sl. glasnik RS", br. 11/2015) ZAKON O JAVNOM REDU I MIRU GLAVA I OSNOVNE ODREDBE Predmet Zakona Član 1 Ovim zakonom propisuju se prekršaji javnog reda i mira i prekršajne sankcije koje se izriču počiniocima
Z A K O N O SPREČAVANJU NASILJA U PORODICI I. UVODNE ODREDBE Predmet Zakona Član 1. Ovim zakonom uređuje se sprečavanje nasilja u porodici i postupanj
Z A K O N O SPREČAVANJU NASILJA U PORODICI I. UVODNE ODREDBE Predmet Zakona Član 1. Ovim zakonom uređuje se sprečavanje nasilja u porodici i postupanje državnih organa i ustanova u sprečavanju nasilja
РЕПУБЛИКА СРБИЈА МИНИСТАРСТВО ПРАВДЕ АКЦИОНИ ПЛАН ЗА СПРОВОЂЕЊЕ НАЦИОНАЛНЕ СТРАТЕГИЈЕ ЗА ОСТВАРИВАЊЕ ПРАВА ЖРТАВА И СВЕДОКА КРИВИЧНИХ ДЕЛА У РЕПУБЛИЦИ
РЕПУБЛИКА СРБИЈА МИНИСТАРСТВО ПРАВДЕ АКЦИОНИ ПЛАН ЗА СПРОВОЂЕЊЕ НАЦИОНАЛНЕ СТРАТЕГИЈЕ ЗА ОСТВАРИВАЊЕ ПРАВА ЖРТАВА И СВЕДОКА КРИВИЧНИХ ДЕЛА У РЕПУБЛИЦИ СРБИЈИ ЗА ПЕРИОД ОД 2019. ДО 2025. ГОДИНЕ којим се
/ Агенција за борбу против корупције, поступајући у поступку који се води по службеној дужности против Милана Вишњића, декана Медиц
020-00-00058/2011-11 Агенција за борбу против корупције, поступајући у поступку који се води по службеној дужности против Милана Вишњића, декана Медицинског факултета у Нишу, ради одлучивања о повреди
341. Na osnovu člana 95 tačka 3 Ustava Crne Gore donosim UKAZ O PROGLAŠENJU ZAKONA O AKADEMSKOM INTEGRITETU ("Službeni list Crne Gore", br. 017/19 od 19.03.2019) Proglašavam Zakon o akademskom integritetu,
Република Србија ВИСОКИ САВЕТ СУДСТВА ДИСЦИПЛИНСКИ ТУЖИЛАЦ Датум: године Б е о г р а д ИЗВЕШТАЈ О РАДУ ДИСЦИПЛИНСКОГ ТУЖИОЦА ВИСОКОГ САВЕТ
Република Србија ВИСОКИ САВЕТ СУДСТВА ДИСЦИПЛИНСКИ ТУЖИЛАЦ Датум: 26.02.2015. године Б е о г р а д ИЗВЕШТАЈ О РАДУ ДИСЦИПЛИНСКОГ ТУЖИОЦА ВИСОКОГ САВЕТА СУДСТВА за 2014. годину Дисциплинском тужиоцу Високог
Zakon o odgovornosti pravnih lica za krivicna dela
ZAKON O ODGOVORNOSTI PRAVNIH LICA ZA KRIVIČNA DELA ("Sl. glasnik RS", br. 97/2008) Deo prvi I OSNOVNE ODREDBE Predmet zakona Član 1 Ovim zakonom uređuju se uslovi odgovornosti pravnih lica za krivična
AKCIONI PLAN ZA SPROVOĐENjE STRATEGIJE ZA BORBU PRTOIV VISOKOTEHNOTLOŠKOG KRIMINALA ZA PERIOD GODINE OPŠTI CILj 1. CILj 1.1. Mer
AKCIONI PLAN 2019-2020. ZA SPROVOĐENjE STRATEGIJE ZA BORBU PRTOIV VISOKOTEHNOTLOŠKOG KRIMINALA ZA PERIOD 2019-2023. GODINE OPŠTI CILj 1. CILj 1.1. Mera Republika Srbija poseduje efikasan i održiv sistem
Република Србија ГРАД ПОЖАРЕВАЦ ГРАДСКА УПРАВА На основу чл. 10 Закона о инспекцијском надзору ( Службени гласник РС, број 35/2015), Одељење за инспек
Република Србија ГРАД ПОЖАРЕВАЦ ГРАДСКА УПРАВА На основу чл. 10 Закона о инспекцијском надзору ( Службени гласник РС, број 35/2015), Одељење за инспекцијске послове Градске управе Града Пожаревца грађевинска